# data[].attributes.body
MIKÄ ON MS-TAUTI?
MS-tauti on keskushermoston eli aivojen ja selkäytimen sairaus. Tauti ei suoraan vaurioita muuta elimistöä. Immuunijärjestelmä puolustaa kehoa esimerkiksi haitallisilta bakteereilta. MS-tautiin sairastuneen immuunijärjestelmä toimii virheellisesti ja hyökkää omaa hermostoa vastaan. MS-tauti kuuluu ns. autoimmuunisairauksiin

MS-taudissa immuunijärjestelmä vaurioittaa ensisijaisesti keskushermoston myeliiniä. Myeliini eli hermovaippa on hermosolujen jatkeita peittävää ainetta, joka parantaa sähköistä tiedonkulkua niissä. MS-oireet johtuvat hermovaipan rikkoontumisesta, joka hidastaa tai estää tiedonkulkua aivoista ja selkäytimestä muualle kehoon.

Selkeät videot MS -taudista:
http://www.mselo.fi/tietoa-ms-taudista/MS-videot/

OIREET:
MS-taudin oireet riippuvat vaurioiden sijainnista keskushermostossa. Niihin voivat kuulua muun muassa:

raajojen lihasheikkous ja spastisuus

tuntopuutos, poikkeava tuntoelämys tai hermosärky

raajakoordinaation häiriöt ja ataksia, jotka ilmenevät esimerkiksi kävelyvaikeutena ja tasapainohäiriöinä

huimaus

kaksoiskuvat

virtsarakon ja suolen toimintahäiriöt

poikkeava uupumus (fatiikki) ja kognitiiviset häiriöt.

KUNTOUTUS/HOITO:
Omaehtoinen liikunta
Sopeutumisvalmennus- ja kuntoutuskurssit
Fysioterapia, toimintaterapia, puheterapia
Apuvälinepalvelut
Lääkitys

LÄHIHOITAJAN TEHTÄVÄT:
Ohjaa asiakasta hyviin elämäntapoihin, liikuntaan ja terveelliseen ruokavalioon.
Antaa tukea, kannustaa ja motivoi elämänmuutoksiin.
Ohjata tarpeen mukaan erilaisille avo- ja laitoskuntoutusjaksoille sekä kertoa MS -liiton toiminnasta.
Tehdä yhteistyötä fysioterapeutin ja toimintaterapeutin kanssa.
Tukee päivittäisissä askareissa ja tarvittaessa kuntoutumisen osatavoitteiden saavuttamista
esim. istumaan tai seisomaan noseminen  ennen kävelyä .
Minimoi syntynyttä haittaa ohjaamalla apuvälineiden käytössä esim rollaattori,kävelykeppi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pian naimisiin menevä Erno luulee olevansa matkalla ihan tavallisiin hääharjoituksiin. Erno ei tiedä, että hänen tuleva vaimonsa Katri on järjestänyt Ernolle jättiyllätyksen!

SuomiLOVE on TV2:n loppusyksyn upouusi musiikkiviihdeohjelma, jonka keskiössä ovat rakkaus, musiikki ja yllätykset.

Levin Marian kappeliin saapuvaa Ernoa on vastassa Katrin ja ystävien lisäksi myös pariskunnan suosikkilaulaja Jarkko Martikainen, joka laulaa MS-tautia sairastavalle Ernolle kyynelkanavat avaavan "Valssi tanssitaidottomille" -kappaleen.

Ernon kunto oli alkanut pari vuotta sitten heikentyä, joten Jarkko Martikainen halusi ehdottomasti olla mukana antamassa pariskunnalle ikimuistoisen yllätyksen.

"Siinä vaiheessa kun luin tarinan, en halunnut sanoa ei. Matkasin parituhatta kilometriä tänne ja tämä kappale kestää nyt nelisen minuuttia. Tämä on valssi tanssitaidottomille".

"Ernon tapaaminen on innostavaa, koska on hyvä, kuinka joku osoittaa omalla esimerkillään, mihin ihminen hyvässä pystyy", Jarkko Martikainen kertoi laulun jälkeen.

Liikutuksesta häkeltynyt Erno ei saanut sanoja suustaan, mutta Katri kuitenkin summasi.

"Niin kauan kun meillä on toisemme, me pärjäämme kyllä".

Jarkko Martikainen kommentoi yllätystä:

# data[].attributes.attachment_link.title
Vaimo yllätti MS-tautia sairastavan miehensä, katso koskettava yllätys!

# data[].attributes.attachment_link.description
Pian naimisiin menevä Erno luulee olevansa matkalla ihan tavallisiin hääharjoituksiin. Erno ei tiedä, että hänen tuleva vaimonsa Katri on järjestänyt Ernolle jättiyllätyksen! SuomiLOVE on TV2:n loppusyksyn upouusi musiikkiviihdeohjelma, jonka keskiössä ovat rakkaus, musiikki ja yllätykset. Levin Marian kappeliin saapuvaa Ernoa on vastassa Katrin ja ystävien lisäksi myös pariskunnan suosikkilaulaja Jarkko Martikainen, joka laulaa MS-tautia sairastavalle Ernolle kyynelkanavat avaavan "Valssi tanssitaidottomille" -kappaleen.

# data[].attributes.body
MIKÄ ON PARKINSONIN TAUTI?
Parkinsonin tauti on parantumaton, etenevä neurologinen keskushermoston sairaus, jossa  aivojen tietyt liikesäätelyyn osallistuvat hermosolut alkavat tuhoutua.

Tuhoutuminen on etenevää, eikä sitä toistaiseksi pystytä millään hoidolla pysäyttämään. Samanlaista solujen vähittäistä tuhoutumista tapahtuu normaalissakin vanhenemisessa, Parkinsonin taudissa tuhoutuminen vain alkaa aikaisemmin ja on voimakkaampaa.
Tyypillisesti siihen sairastutaan noin 60 -vuoden iässä.

OIREET:
Parkinsonin tauti on varsin monimuotoinen sairaus. Oireiden painottuminen ja oireiden aiheuttama haitta ovat jokaisella potilaalla erilaiset.Parkinsonin tautiin liittyy kolme pääoiretta: lepovapina eli treemori, liikkeiden hidastuminen eli bradykinesia ja tyypillinen lihasjäykkyys eli rigiditeetti. Ne alkavat hitaasti kuukausien ja vuosien kuluessa. Lähes aina oireita on ensin toisen puolen raajoissa, kunnes ne ajan mittaan muuttuvat molemminpuolisiksi.

Saattaa myös ilmaantua tasapainovaikeuksia, erilaisia autonomisen hermoston häiriöitä: mm. ihon rasvoittumista, hikoilun lisääntymistä, asennon vaihdokseen liittyvää verenpaineen laskua, ummetusta ja virtsarakon toiminnan häiriöitä.

Parkinsonin taudin yhteydessä voi esiintyä myös tiedollisten toimintojen ja tunne-elämän häiriöitä esimerkiksi tunneherkkyyden lisääntymistä, masennustaipumusta, aloitekyvyn heikkenemistä ja ajatusten hidastumista. Hallitsevina ovat kuitenkin liikuntakyvyn vaikeutumista aiheuttavat oireet.

KUNTOUTUS/HOITO:
säännöllinen liikunta
rentoutus- ja venytysharjoitukset
fysioterapia
kävelymattoharjoittelu, kuntosali, vesivoimistelu
lääkitys
Liian voimakasta rasitusta on hyvä välttää.

LÄHIHOITAJAN TEHTÄVÄT:
1. Lähihoitaja tukee sairastunutta sopivan ja turvallisen liikkumistavan löytämisessä
2. Lähihoitaja arvioi yhdessä fysoterapeutin kanssa kävelyn apuvälineiden tarvetta.
3. Lähihoitaja antaa kuntoutujalle aikaa tehdä asioita ja tukee häntä tarvittaessa (sairaus hidastaa esim. liikkeelle lähtöä).
4. Kannustaa päivittäisiin arjen askareihin, jotka tukee toimintakykyisyyttä ja itsenäisyyttä.
5. Liian voimakasta tai äkillistä rasitusta on hyvä välttää, koska lihakset väsyvät helposti.

# data[].attributes.body
CP-vamma (engl. cerebral palsy) tarkoittaa aivohalvausta. Cp-vamma on ryhmä pysyviä liikehäiriöitä tuottavia tiloja, joiden oireet ilmenevät varhaislapsuudesta saakka.
Aivovaurio kohdistuu niihin keskushermoston osiin, jotka säätelevät liikettä ja asentoja. CP-oireyhtymä tarkoittaa tyypillisesti motorisen suoriutumisen vaikeutta.

SYYT:
CP-vamman syyt voidaan jakaa (1) raskauden aikaisiin syihin, (2) vastasyntyneisyysvaiheen syihin ja (3) imeväisikään. Raskauden ensimmäisen kolmanneksen aikana äidin vaikea sairaus, infektio tai sikiön altistuminen ulkoisille myrkyille voi johtaa hermosolujen jakautumisen häiriöön ja keskushermoston epämuodostumaan. Raskausviikoilla 26-34 on herkkä aika aivokammioita ympäröivien rakenteiden kehityksessä. Vaurion sijainti ja toiminnalliset vaikutukset määräytyvät keskushermoston kehitysasteesta tapahtumahetkellä. Esimerkiksi pikkukeskosilla hapenpuute antaa erilaisen oirekuvan kuin täysi-ikäisillä vauvoilla.

OIREET: ,

Heikko raajojen ja liikkeiden koordinaatio

Lihasten jäykkyys

Lihasten heikkous

Vapina

Tasapainovaikeudet

Tahdosta riippumattomat liikkeet, kuten kasvojen liikkeet

Saksikävely (polvien kääntyminen sisään ja ristiin)

Varvastaminen

Älyllistä kehitysvammaisuutta esiintyy noin 1/3 CP-vammaisista.

CP-vammaisilla ihmisilla on usein oppimisvaikeuksia, puhehäiriöitä, epilepsiaa sekä kuulo- tai näkövammoja.

KUNTOUTUS/HOITO:

Lääkehoito

Kirurginen hoito

Fysioterapia

Hieronta

Kuntoutus

Puheterapia

LÄHIHOITAJAN TEHTÄVÄT:
Esteettöman liikumisen varmistaminen.
Lääkehoidosta huolehtiminen ja sen seuranta.
Arjessa tukeminen avustaminen ja auttaminen (esim.peseytyminen ,ruokailussa avustaminen).
Tukiviitomat, erilaiset puhetta tukevat kuvat
Spastisuuden vähentäminen esim. kiinnittämällä huomiota hyvään asentoon ja pyrkimällä välttämään asennon nopeita muutoksia.
Kipujen hoitoon osallistuminen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helena Sihvonen: Tämän oven takana asuu onnellisuus

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikkeliläinen Helena Sihvonen kertoo arjen esteettömyydestä seisomapyörätuolin käyttäjänä. Helenalla on syntymästään asti ollut cp-vamma tetraplegia spastica. Helenan haastattelun löydät tekstimuodossa Algol Trehabin kotisivulta: http://www.algoltrehab.fi/minahan-en-periksi-anna/ Videon musiikki: Kevin MacLeod, Eternal Hope

# data[].attributes.body
MIKÄ ON AIVOVERENKIERTOHÄIRIÖ?
Aivoverenkiertohäiriöllä tarkoitetaan aivoverenkierron tilapäistä ja vielä korjaantuvaa häiriötä (TIA) tai pysyvän vaurion aiheuttavaa aivoinfarktia tai aivoverenvuotoa.Yleisin aiheuttaja on aivovaltimon aivoveritulppa. Hapenpuutteen seurauksena aivojen alueelle syntyy kuolio oli infarkti.

AVH aiheuttaa aivojen toimintahäiriön, jonka seurauksena ilmenee esim. motorisia tai kielellisiä vaikeuksia.
Aivojen toimintahäiriöitä voivat aiheuttaa myös aivovamma, aivokasvain tai aivotulehdus.

RISKITEKIJÄT:

Verenpaine

Eteisvärinä

Tyypin 2 diabetes

Tupakka ja alkoholi

Korkea kolesteroli

Ylipaino

Vähäinen liikunta

Aivoverenkiertohäiriö on usein seurausta monen tekijän vuosikymmeniä kestäneestä yhteisvaikutuksesta. Joskus ilmenee laukaisevana tekijänä esimerkiksi tulehdussairaus, runsas alkoholin käyttö tai poikkeuksellisen kova henkinen tai ruumiillinen rasitus.

OIREET:
Aivoverenkiertohäiriöön viittaavia oireita ovat

* Halvausoireet: yleensä toispuoleinen käden ja/tai jalan voima- ja/tai tuntoheikkous

* Suupielen roikkuminen

* Puhehäiriö

* Näköhäiriö: molemmilla silmillä nähtävät kaksoiskuvat tai näkökentän puutokset

* Tasapainohäiriö, kävelyvaikeus ja huimaus yhdessä

Katso video aivoverenkiertohäiriöön liittyvistä oireita, jolloin sinun tulee soittaa apua 112 välittömästi!: https://www.youtube.com/watch?time_continue=8&v=nDFfBY3HZhY

Aivohalvaukseen liittyviä toiminnanhäiriöitä:
Toispuolihalvaus eli hemiplegia
Afasia eli aivolähtöinen puhehäiriö
Näkemisvaikeudet
Apraksia eli henkilöllä voi olla vaikeuksia suoriutua aikaisemmin tutuista tehtävistä kuten pukeutuminen tai syöminen.
Dysfagia eli syömisen, juomisen ja nielemisen ongelmat.
Muistiongelmat
Käyttäytymisongelmat
Epilepsia
Neglect-oire eli halvaantuneen puolen huomiotta jättäminen

KUNTOUTUS/HOITO: Ylläpitävä kuntoutus jatkuu yleensä 6-12 kuukautta, tarvittaessa pitempäänkin. Hyvä ja moniammatillisen kuntoutumisen avulla aivohalvauspotilaista suurin osa eli noin 50-70 kuntoutuu kolmen kuukauden aikana päivittäisissä toiminnossa itsenäisiksi.

LÄHIHOITAJAN TEHTÄVÄT:
1. Lähihoitaja tukee kuntoutumisen osatavoitteiden saavuttamista esim. istuminen,  seisomaan nouseminen ja kävely.
2. Lähihoitaja ohjaa apuvälineiden käytössä esim. rollaattori, kävelykeppi.
3. Etsii kuntoutujan kanssa uusia tapoja suoriutua päivittäisistä toiminnoista ja arjen askareista.
4. Antaa tukea ja tietoa sairastuneelle ja hänen läheisilleen.

Aivohalvauspotilaan avustaminen:
https://www.slideshare.net/tyoterveyslaitos/aivohalvauspotilaan-avustaminen

# data[].attributes.body
CP-liitto: www.cp-liitto.fi

Käypä hoito: www.kaypahoito.fi

Akson ry: www.aksonry.fi

Parkinson -liitto: www.parkinson.fi

Neuroliitto: www.neuroliitto.fi

Aivoliitto: www.aivovaurio.fi  ja www.aivoliitto.fi

Kari O., Niskanen T., Lehtonen H. & Arslankoski V. 2013. Kuntoutumisen tukeminen. Sanoma Pro Oy: Helsinki.