# data[].attributes.body
Happed on söövitava toimega ained, mis koosnevad vesinikioonidest ja happeanioonidest. Lahusesse annavad need vesinikioone. Oma nimetuse on nad saanud hapu maitse järgi.

# data[].attributes.body
Happed on söövitava toimega ained. Eriti ohtlikud on tugevad haapped, mis riidele (või mõnele muule pinnale) sattudes võivad sinna augu söövitada.

# data[].attributes.body
Happeid üldjuhul jaotatakse kolmeks:
1. Vesiniku arvu järgi
2. Hapniku sisalduse järgi
3. Tugevuse järgi

# data[].attributes.body
Üheks hapete tähtsamaks omaduseks on reageerimine metallidega. See, kas metall happega reageerib, sõltub metalli aktiivsusest. Väga väikese aktiivusega metallid nagu vask, hõbe, kuld, hapetega ei reageeri. Metallide rida, kus metallid on paigutatud ritta aktiivsuse kahanemise järgi nimetatakse metallide pingereaks.

# data[].attributes.body
Metalli reageerimine hapetega on redoksrektsioon, kus metall käitub alati redutseerijana ning vesinikuioonid on oksüdeerijad.

# data[].attributes.body
Leeliseid ehk vees lahustuvaid aluseid saadakse vastavate oksiidide reageerimisel veega.
CaO + H2O= Ca(OH)2
Na2O + H2O= 2NaOH

# data[].attributes.body
Alused on ained, miskoosnevad metalliioonidest ja hüdroksiidioonidest. Nad on söövitava toimega ja katsudes libedad (aluseid kasutatakse seepide valmistamisel). Kokkupuutel lakmuslahusega muudavad alused indikaatori värvuse siniseks. Tugevad alused on kõik IA ja (alates kaltsiumist) IIA rühma metallide alused.

# data[].attributes.body
Happeid saab kindlaks teha indikaatorite abil: lakmuslahus muutub hapete mõjul lillast punaseks.

# data[].attributes.body
Aluseid jaotatakse vees lahustuvad ja vees praktiliselt mittelahustuvad alused.

# data[].attributes.body
Kõikidele oksiididele vastab kindel oksiid - aluseline oksiid. Hüdroksiidile vastava oksiidi metalli o.a on sama, mis see oli hüdroksiidis.

# data[].attributes.body
Püsiva o.a väärtusega metallide hüdroksiide nimetatakse põhimõttel:

metalli nimetus+hüdroksiid
Näiteks:
NaOH - naatriumhüdroksiid
Ca(OH)2 - kaltsiumhüdroksiid
Al(OH)3 - alumiiniumhüdroksiid

muutuva o.a-ga metallide hüdroksiidide nimetamisel tuleb ära märkida ka metalli o.a väärtus Rooma numbriga (sama põhimõte, mis oksiidide nimetamisel)
metalli nimetus+metalli o.a
(Rooma numbriga)+ hüdroksiid
Näiteks:
Fe(OH)2 - raud(II)hüdroksiid
Fe(OH)3 - raud(III)hüdroksiid
Mn(OH)3 - mangaan(III)hüdroksiid

# data[].attributes.body
Valemite koostamisel kirjutatakse alati esimesena metalli sümbol ja ning selle taha OH (hüdroksiidiooni tähis). Kui metalli oksüdatsiooniaste on suurem kui üks, siis kirjutatakse OH rühm sulgudesse ning sulgude taha indeksiks metalli o.a.

# data[].attributes.body
Hüdroksiide saab liigitada vastavalt nende vees lahustumisele. Vees lahustuvaid hüdroksiide nimetatakse leelisteks. Leeliste kindlaks tegemiseks saab kasutada indikaatoreid. Vees lahustumatuid aluseid indikaatoritega kindlaks teha ei saa, kuna aineid, mis vees ei lahustu, lahuse keskkonda ei mõjuta.
pH-skaalat ja universaalindikaatorit saab kasutada ka leelislahuste tugevuse määramiseks. Mida aluselisem on lahus, seda sinisemaks (lillakamaks) muutub indikaatori värvus.