# data[].attributes.body
Landsforeningen for kognitiv terapi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Både fysiske og psykiske lidelser påvirker tanker, følelser og handlinger og hvordan vi fungerer i hverdagen. Denne nettsiden gir informasjon om ulike typer av psykiske lidelser og om vedvarende plager som søvnproblemer, utmattelse og smerter. Du får råd om tiltak som kan hjelpe, med spesiell vekt på kognitiv terapi og veiledet selvhjelp.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ulike typer psykiske lidelser | Norsk Forening for Kognitiv Terapi

# data[].attributes.attachment_link.description
Psykiske lidelser omfatter alt fra fobier og depresjon, til spiseforstyrrelser og schizofreni. Felles for alle psykiske lidelser er at de påvirker tanker, følelser og handlinger og hvordan vi fungerer i hverdagen. De vanligste lidelsene er angst og depresjon.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hva behandling kan få om rusrelaterte sjukdommar? kva behandling kan du få på institusjon og kva er lar?
Mann, Hordaland

Rusrelaterte sykdommer

Sykdommer man får av rusbruk, behandles på samme måte som andre sykdommer. La oss ta noen eksempler. Når man bruker sprøyter, fører det noen ganger til infeksjoner/sykdommer, f.eks. Hepatitt eller HIV. Slik sykdom kan behandlies, eller til en viss grad holdes i sjakk, og det gjør man på vanlig måte innenfor helsevesenet. Det har ikke noe å si hvordan man har fått en slik sykdom, om det er pga. rusmisbruk eller om det er andre grunner. Slik behandling er gratis (for pasienten). Et annet eksempel er tannlege. Det koster vanligvis penger å gå til tannlegen, ganske mye også. Når noen har brukt mye narkotika over lang tid, fører det ofte til omfattende problemer med tennene. Da kan vedkommende søke om å få dekket utgifter til tannlege (selv om dette egentlig er noe man må betale selv). I tillegg er det jo slik i våre dager, at det å være rusmisbruker i seg selv regnes som en sykdom (ikke alle er enige med det, men det er sånn helsevesenet tenker).

Behandling på institusjon

Det er 4 hovedtyper når det gjelder rusbehandling:

1. Poliklinikk er ikke egentlig institusjon, men det ligger ofte på eller ved en rusinstitusjon eller et sykehus. Da går man til samtaler med en psykolog eller andre som kan mye om saken. Dit går man kanskje en dag i uka, og snakker om hvordan man har det, og får hjelp og veiledning til å klare seg uten rus.

2. Avrusning/avgiftning. De som har brukt mye narkotika eller alkohol over lang tid, trenger avrusning hvor de er på en institusjon en ukes tid eller mer, og får litt medisinsk behandling for abstinenser, en seng å ligge i, mat, dusj/bad, vask av klær, kanskje noen å snakke litt med osv. Når man er blitt i bedre form, kan man gå videre til mer behandling eller velge å bare reise hjem igjen.

3. Innleggelse korttid betyr at man da legger seg inn til behandling og bor på det stedet. Slik behandling varer fra noen måneder til ett år, sånn ca. Sånn behandling går ofte ut på at man bor på et sted som ligger litt utpå landet (ikke alle er på landet) og der driver man med sunne ting som gårdsdrift, idrett, turer i skog og mark osv. I tillegg har man også mye samtaler om hvordan man skal klare seg når man kommer "tibake til samfunnet", om hvordan man har det inni seg uten rus og mange andre tring.

4. Behandling langtid er det samme, bare over lengre tid, mer enn et år.

Hva er LAR?

LAR står for "legemiddelassistert rehabilitering". Det betyr at en som er avhengig av opiater eller opioider (som oftest er det snakk om heroin), får medikamentell behandling for å holde seg vekk fra stoff. De som er i LAR trenger ikke være på institusjon. De kan bo hjemme hos seg selv, og leve akkurat som andre mennesker. Den medisinen de får er metadon, Subutex eller Suboxone. Slike medisiner, hvis man ikke får dem gjennom LAR eller av en lege, regnes som narkotika. På Wikipedia står det en god del om LAR.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hva behandling kan få om rusrelaterte sjukdommar? kva behandling kan du få på institusjon og kva er lar? Mann, Hordaland Rusrelaterte sykdommer Sykdommer man får av rusbruk, behandles på samme måte som andre sykdommer. La oss ta noen eksempler. Når man bruker sprøyter, fører det noen ganger til infeksjoner/sykdommer, f.eks.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lurer du på fakta om rusmidler? Ta kontakt med oss i dag!

# data[].attributes.body
Helsenorge forteller om sammenhengen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et avgjørende trekk når man skal forsøke å hjelpe pasienter med samtidig lidelse, er at behandlerne jobber helt koordinert. Alt for lenge har psykisk sykdom og rusmiddelavhengighet blitt sett på som to forskjellige problemer. Når eller om pasienten har fått hjelp, har det gjerne skjedd på forskjellige steder og i regi av forskjellige behandlere.

Effekten av både å være psykisk syk og rusmiddelavhengig kan virke svært ødeleggende, også på mennesker rundt den syke. Fortvilelse, familiekonflikter, uegnethet som forelder, økonomiske problemer, bostedsløshet, fysiske sykdommer og vold er alle vanlige kjennetegn.

Et kjennetegn ved hjelp som nytter overfor mennesker med en samtidig lidelse, er at den tar tak i en rekke problemer på en gang. Ikke minst viktig er det at man også er i stand til å hjelpe den som er syk og vedkommendes nærmeste på det sosiale området.

# data[].attributes.attachment_link.description
Et avgjørende trekk når man skal forsøke å hjelpe pasienter med samtidig lidelse, er at behandlerne jobber helt koordinert. Alt for lenge har psykisk sykdom og rusmiddelavhengighet blitt sett på som to forskjellige problemer. Når eller om pasienten har fått hjelp, har det gjerne skjedd på forskjellige steder og i regi av forskjellige behandlere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvis du ønsker å drikke alkohol, er det lurt å ha et lavt forbruk, både med tanke på kreftrisiko og for god helse generelt.

For gravide finnes det ingen sikre nedre grenser for alkoholbruk, selv små mengder alkohol kan skade fosteret.
Immunforsvaret
Hvite blodceller er en viktig del av immunsystemet, som fungerer som kroppens primære forsvar i bekjempelse av infeksjoner. Alkohol reduserer de hvite blodcellenes evne til å eliminere infeksjoner. Forskning viser at kroppen er mer utsatt for sykdom et helt døgn etter alkoholinntak. Etanolmolekylene i alkohol hemmer TLR, et protein som spiller en viktig rolle i aktiveringen av immunsystemet, og kroppen får ikke satt i gang sine forsvarsmekanismer. Det gjør deg mer utsatt for halsbetennelse eller andre bakterieinfeksjoner. Høyt alkoholforbruk kan føre til generelt dårlig immunforsvar og kan gjøre det vanskelig å for eksempel bli kvitt en langvarig forkjølelse.
Kreft
Alkohol øker risikoen for å utvikle kreft. Forskning viser at selv et lavt alkoholforbruk gir økt risiko for brystkreft, strupekreft, spiserørskreft, tykktarmskreft/endetarmskreft, leverkreft, kreft i munnhulen og i svelget. Hvilken type alkohol som drikkes utgjør ingen forskjell i risiko, da det er nedbrytningen av alkoholen (etanol) som kan være skadelig. Drikkemønster har også lite å si, da det er hvor mye man drikker totalt som påvirker kreftrisikoen. Det er ikke slått fast noen sikker nedre grense for alkoholbruk som ikke øker kreftfaren. Det er imidlertid godt dokumentert at for hvert ekstra glass du drikker, øker risikoen. Det er beregnet at 10 prosent av menns kreftsykdom og 3 prosent av kvinners kreftsykdom i Europa skyldes alkohol.
Hjerte- og karsykdommer

Alkohol øker konsentrasjonen av stresshormonet kortisol. Et høyt nivå av kortisol kan gi økt risiko for hjerte- og karsykdommer. Tidligere studier har konkludert med at et moderat alkoholforbruk kunne være beskyttende mot hjerte- og karsykdommer. Nyere vurdering av de samme undersøkelsene viser nå at de fleste av de opprinnelige studiene ikke var egnet til å si noe om sammenhengen mellom alkoholbruk og hjertesykdom. Drikking som fører til beruselse (fyll) ser også ut til å minke en eventuelt beskyttende effekt.
Diabetes
Små mengder alkohol kan, i følge visse studier, forebygge diabetes. Men drikker man mye kan alkohol isteden føre til en utvikling av diabetes, via skader på bukspyttkjertelen og leveren.
Alkoholisme
Alkoholisme kan oppstå ved gjentatt alkoholkonsum over tid. Det synes å være en familiær disposisjon, men i prinsipp kan alle som drikker tilstrekkelig per gang og hyppig nok, utvikle alkoholisme.

Les WHOs anbefaling om forbruk her

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis du ønsker å drikke alkohol, er det lurt å ha et lavt forbruk, både med tanke på kreftrisiko og for god helse generelt. For gravide finnes det ingen sikre nedre grenser for alkoholbruk, selv små mengder alkohol kan skade fosteret.

# data[].attributes.body
Antall alkoholenheter som skader:Kvinner: 7 eller mer hver uke.
Menn: 14 eller mer hver uke

# data[].attributes.attachment_link.description
En standard alkoholenhet inneholder ca. 12 gram alkohol, og gir ca. 0,25 promille. Hvor mye du drikker regnes i alkoholenheter.

# data[].attributes.body
Gjør deg kjent med denne lenken

# data[].attributes.attachment_link.title
Seksuell helse - nyttige linker - helsenorge.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Trenger du noen å snakke med om sex og helse? Her finner du en liste over nyttige telefonnumre og kontaktinfo til noen som kanskje kan hjelpe deg.

# data[].attributes.body
Landsforeningen mot fordøyelsessykdommer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Om Landsforeningen mot fordøyelsesykdommer (LMF) | LMF | Landsforeningen mot fordøyelsessykdommer

# data[].attributes.attachment_link.description
Om du er betalende medlem og har registrert din e-postadresse hos LMF kan du logge deg inn i innloggingsbildet under.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbeider med å få ut informasjon om de behandlingstilbud som finnes og for at medlemmene skal få en bedre hverdag og livskvalitet. Samtidig er vi en pasientorganisasjon som arbeider for å få lidelsen definert som en kronisk sykdom i trygderettslig forstand.

# data[].attributes.attachment_link.description
Diabetes.no benytter informasjonskapsler (cookies) for at vi kan gi deg bedre service. Informasjonskapslene blir i hovedsak benyttet for trafikkmåling og optimalisering av tjenesten. Du kan fortsette å bruke nettsiden vår som vanlig hvis du godtar dette, eller lukk informasjonsboksen for å akseptere bruk av cookies.

# data[].attributes.body
Kattesangen nede på siden kan hjelpe dere å huske symptomene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Symptomer på diabetes type 1

Uten nok insulin - eller uten noe insulin i det hele tatt - stiger sukkernivået i blodet, og kroppen får ikke energi. Når sukkerinnholdet i blodet stiger, kommer det sukker i urinen. Dette fører til økt urinmengde og hyppig vannlating, og mange blir svært tørste. Sukkerutskillelsen i urinen gir også et kaloritap og fører ofte til at man går ned i vekt.

Kroppen begynner også å forbrenne fettstoffer og proteiner for å skaffe seg energi. Et biprodukt av fettforbrenningen er ketoner, og når disse havner i blodet, kan det utvikles ketoacidose - eller syreforgiftning. Allmenntilstanden reduseres raskt, du blir dehydrert (uttørret), og typiske symptomer er oppkast, magesmerter og kortpusthet. Ketoacidose kan føre til koma og er en livstruende tilstand.

Symptomer på diabetes type 2

Går du lenge med sykdommen før den blir påvist, vil du sannsynligvis føle deg slapp og sliten, og kanskje unormalt tørst. Noen går i årevis uten at sykdommen blir oppdaget, og hos noen går det så langt at diabetes type 2 blir oppdaget først ved innleggelse for hjerteinfarkt, ved begynnende nyresvikt eller ved redusert syn som følge av skade på øynene.

Uten nok insulin stiger sukkernivået i blodet, og kroppen får ikke energi. Kroppen begynner da å forbrenne fettstoffer og proteiner for å skaffe seg energi. Når sukkerinnholdeti blodet stiger, kommer det sukker i urinen. Dette fører til økt urinmengde og hyppig vannlating, og mange blir svært tørste. Sukkerutskillelsen i urinen gir også et kaloritap og fører ofte til at man går ned i vekt.
For symptomer på diabetes type 2, se også:

# data[].attributes.attachment_link.description
Uten nok insulin - eller uten noe insulin i det hele tatt - stiger sukkernivået i blodet, og kroppen får ikke energi. Når sukkerinnholdet i blodet stiger, kommer det sukker i urinen. Dette fører til økt urinmengde og hyppig vannlating, og mange blir svært tørste.

# data[].attributes.body
Jørgen snart 6 år

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegnefilm om gutten Jørgen som får diabetes. Filmen beskriver hva som skjer når et barn får diabetes, og muligheter og utfordringer barn har i forhold til diabetes. Filmen er ofte til utlån fra lokalt sykehus med diabeteskompetanse, eller den kan fåes fra Diabetesforbundet. Mer om barn og diabetes her: http://www.diabetes.no/no/Om_diabetes/Barn_og_diabetes/

# data[].attributes.body
Se filmen nede på siden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
MANGE I SAMME BÅT: Du er ikke alene hvis du har diabetes type 2. En god egeninnsats er en del av behandlingen, og Diabetesforbundet har mange ulike møteplasser du kan møte andre.
Foto: Getty Images

Sykdommen skyldes dels nedsatt insulinproduksjon, dels at insulinet virker for dårlig.

Diabetes type 2 kan til en viss grad reguleres og behandles med vekttap, fysisk aktivitet og kosthold, men for de fleste vil også medikamentell behandling bli nødvendig.

For å utvikle diabetes type 2 må man være arvelig disponert, men overvekt og mangel på fysisk aktivitet er de viktigste triggerfaktorene.
Hvordan redusere risikoen?
Forekomst

Diabetes type 2 oppstår som oftest hos voksne, men forekommer også i økende grad hos unge voksne.

Rundt 200.000 har diabetes type 2 og 28.000 diabetes type 1 i Norge - til sammen cirka 230.000. Det utgjør i overkant av 4 % av befolkningen.

I tillegg er det et stort antall som ikke vet at de har diabetes type 2. Undersøkelser tyder på at for hver 100. pasient med kjent diabetes, kan det være mellom 50 og 100 med uoppdaget diabetes i befolkningen. Det totale tallet for diabetes type 2 i Norge kan med andre ord være mellom 300.000 og 400.000, når de udiagnostiserte er tatt med.
Møt andre med diabetes type 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Sykdommen skyldes dels nedsatt insulinproduksjon, dels at insulinet virker for dårlig. Diabetes type 2 kan til en viss grad reguleres og behandles med vekttap, fysisk aktivitet og kosthold, men for de fleste vil også medikamentell behandling bli nødvendig. For å utvikle diabetes type 2 må man være arvelig disponert, men overvekt og mangel på fysisk aktivitet er de viktigste triggerfaktorene.

# data[].attributes.body
Eleven skal kunne forklare hvordan kroppen er bygd opp og fungerer i forhold til livsstilssykdommer, og forklare konsekvenser av svikt i vitale kroppsfunksjoner.

# data[].attributes.body
Norsk osteoporoseforbund.

# data[].attributes.attachment_link.title
LHL, Landsforeningen for hjerte- og lungesyke

# data[].attributes.attachment_link.description
LHL, Landsforeningen for hjerte- og lungesyke, er en interesseorganisasjon for mennesker med hjerte- og lungesykdom og deres pårørende. Lokalt likemannsarbeid er grunnstammen i virksomheten, samt formidling av kunnskap om hjerte- og lungehelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Frivillig organisasjon som jobber for at færre skal få kreft, flere skal overleve og at de som rammes skal ha best mulig livskvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Etter en vanlig morgen på badet, har vi alle fått en god dose av kjemiske stoffer fra såpa, sjampo, deodorant og kremer. Men går det inn i kroppen vår? Og er det noe farlig?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Huden er kroppens største organ. Den har mange viktige funksjoner, inkludert å beskytte kroppen mot infeksjoner, regulere kroppstemperaturen og væskeinnholdet i kroppen.

Huden er sammensatt av tre lag. Epidermis er det ytterste hudlaget og inneholder det som betegnes basal- og plateepitel-celler. Melanocytter finnes også i epidermis; det er disse cellene som inneholder pigment og som gjør det mulig å brune huden i solen, og som også beskytter de dypere hudlagene mot det ultrafiolette sollyset.

Dermis er det hudlaget som ligger under epidermis. Det inneholder blodårer, bindevev, kollagen, hårfollikler og svettekjertler. Underhudslaget, som er det dypeste hudlaget, inneholder bindevev, fettceller, blodårer og nerver.

Hudkreft opptrer når det skjer en ukontrollert vekst av unormale celler i et av lagene i huden. Det finnes tre vanlige former for hudkreft som kan skilles fra hverandre basert på hvilke celler kreften springer ut fra.

Basalcellekarsinom er den vanligste formen for hudkreft. Denne typen hudkreft sprer seg ikke, men den krever behandling. Basalcellekarsinomer oppstår oftest på hudområder som er utsatt for sol og vind. Plateepitelkarsinom oppstår i det midtre laget av epidermis. Denne krefttypen kan spre seg og bli livstruende om den ikke behandles korrekt.

Unormal vekst av melanocytter, kalt malignt melanom, er den mest aggressive formen for hudkreft. Melanomer sprer seg raskt til andre deler av kroppen og til organer. Denne typen hudkreft kan være fatal hvis den ikke oppdages og behandles tidlig. Mennesker med lys hudfarge har økt risiko for å få denne formen for kreft. Økt eksponering for sol og mange episoder med solbrenthet øker risikoen for å utvikle hudkreft.

# data[].attributes.attachment_link.description
Huden er kroppens største organ. Den har mange viktige funksjoner, inkludert å beskytte kroppen mot infeksjoner, regulere kroppstemperaturen og væskeinnholdet i kroppen. Huden er sammensatt av tre lag. Epidermis er det ytterste hudlaget og inneholder det som betegnes basal- og plateepitel-celler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seriebeskrivelse

Forbrukerinspektørene avdekker juks og gir deg kunnskap til å bli en smartere forbruker.

Episodebeskrivelse

Trening er bra, sier helsemyndighetene, men hvor bra er det? FBI følger to utrente tvillinger i en måned. Vi skanner og tester dem før de starter, og igjen etter en måned med trening. Hva skjer egentlig i kroppen når vi trener? Vi nordmenn jogger som aldri før, men hva slags sko bør man ha på seg? Vi sjekker ut de nyeste trendene.

Kategorier: Livsstil og Dokumentar

Tilgjengelig til:

Ingen begrensning

Tilgjengelig i:

Verden

Første gang sendt:

NRK1 · Onsdag 19. oktober 2016 kl. 19:45

Siste gang sendt:

NRK1 · Lørdag 22. oktober 2016 kl. 15:30

Aldersgrense:

Tillatt for alle

Varighet:

29 minutter

# data[].attributes.attachment_link.description
Trening er bra, sier helsemyndighetene, men hvor bra er det? FBI følger to utrente tvillinger i en måned. Vi skanner og tester dem før de starter, og igjen etter en måned med trening. Hva skjer egentlig i kroppen når vi trener? Vi nordmenn jogger som aldri før, men hva slags sko bør man ha på seg?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Benskjørhet - også kalt osteoporose - oppstår når kroppen ikke klarer å lage nok nytt ben, eller når for mye gammelt ben brytes ned av kroppen, eller begge mekanismene. Normalt friskt benvev skiftes ut kontinuerlig gjennom hele livet. Osteoklaster er celler som bryter ned gammelt benvev, og osteoblaster er celler som kommer inn og fyller opp igjen hullene etter osteoklastene med nytt ben.

I denne prosessen bruker kroppen kalsium og fosfat til å bygge sterke ben i ungdomstiden. Hvis kalsiuminntaket er for lavt, eller kroppen ikke er i stand til å ta opp nok kalsium fra kosten, så vil benproduksjonen og benvevet lide. Benene får da mindre tetthet, og de brekker lettere.

Hos personer med benskjørhet oppstår benbrudd ofte ved svært små skader. Omfanget av benskjørhet øker gradvis etter som vi blir eldre, og forekommer hyppigere blant kvinner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Benskjørhet - også kalt osteoporose - oppstår når kroppen ikke klarer å lage nok nytt ben, eller når for mye gammelt ben brytes ned av kroppen, eller begge mekanismene. Normalt friskt benvev skiftes ut kontinuerlig gjennom hele livet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Animasjon fra NHI: KOLS - Helse- og oppvekstfag Vg1 - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
HuskelappenHos mer enn 90 % av alle KOLS-pasienter er årsaken røyking. Andre årsaker er arvelige faktorer eller luftforurensning. For mange er KOLS også endestadiet av astma. Tilstanden forekommer hos 10-20 % av voksne personer. KOLS utvikler seg over mange år, og de fleste som får KOLS, er eldre enn 40 år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Det går ikke en dag uten at media gjør oss oppmerksomme på problemstillinger innenfor kosthold og ernæring. Resultat fra undersøkelser slås stort opp uten at de settes i sammenheng med annen kunnskap innenfor fagfeltet. Det er lett å bli forvirret i den jungelen av kostråd vi bombarderes med, særlig når rådene har en tendens til å sprike i alle retninger.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yrkessituasjon, Oppgave: De ansatte vet at de bør unngå å løfte tungt og heller lære seg å bruke gode løfte- og flytteteknikker for å ta vare på helsa. - Bruk kunnskapen du har om muskler, ledd, skjelett og ergonomi. Bruk gjerne fagstoff som du finner i lenkesamlingen, eller bruk andre kilder.

# data[].attributes.attachment_link.description
HuskelappenDVT = dyp venetrombose Årlig behandles cirka 4500 pasienter for dyp venøs trombose eller lungeemboli på norske sykehus. Menn har større risiko for gjentatte blodpropper enn kvinner. En venetrombose kan som regel behandles med godt resultat. Hos noen pasienter blir tilstanden kronisk. Disse får plager som:

# data[].attributes.attachment_link.description
HuskelappenFAST er en huskeregel for symptomer på hjerneslag. Dersom en person har ett eller flere FAST-symptomer, må man ta kontakt med sykehus eller lege. Det medisinske navnet på hjerneslag er apopleksi. Hjerneslag er en alvorlig sykdom. Det er flere som overlever ved blodpropp enn ved blødning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Symptomene på et hjerteinfarkt kommer brått og beskrives som klemmende eller snørende smerter midt i brystet, ofte med strålinger ut mot venstre arm, hals eller underkjeve. Man blir ofte tungpustet og kvalm, og det er vanlig å kaldsvette. Smertene lindres ikke med inntak av nitroglyserin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Sykdommer i hjertet og blodårene vil kunne føre til at tilførselen av oksygen og næringsstoffer til cellene reduseres eller stopper opp. - Huskelappen Blodet er kroppens transportsystem. Hovedoppgaven er å bringe næringsstoffer og oksygen ut til alle kroppens vev og celler. Uten slik tilførsel vil ikke cellene kunne leve.

# data[].attributes.attachment_link.title
Helse og livsstil - Helse- og oppvekstfag Vg1 - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Video: Røykeslutt Sigarettrøyk inneholder mer enn 4 000 forskjellige kjemikalier, med nikotin som hovedkomponent. Nikotin er en naturlig forekommende fargeløs væske som kommer fra tobakksplanten. Nikotin anses å være et avhengighetsskapende stoff, noe som gjør sigarettrøyking til den hyppigste formen for nikotinavhengighet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: En risikofaktor er noe som kan føre til en farlig situasjon. Her handler det om ikke å ta godt nok vare på seg selv ved å gjøre ukloke valg i dagliglivet. Hvis vi ikke sørger for å få dekket våre grunnleggende behov på en helhetlig og sunn måte, risikerer vi å bli syke av det.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Livsstilssykdommer kan enkelt defineres som enhver sykdom som har sammenheng med hvordan en person lever. Disse sykdommene tilskrives dels at mennesker lever klart lengre i våre dager, og dels måten vi lever på, vår livsstil.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Kreft gjør mange mennesker syke og fører til mange dødsfall. På denne siden finner du en del tall og fakta om kreft. Dette kan du bruke som bakgrunnsstoff. I og med at forekomsten av kreft er økende, samtidig som behandlingsmetodene blir bedre, vil tallene endres hele tiden.

# data[].attributes.attachment_link.description
HuskelappenForskning viser at ultrafiolette stråler fra solen skader huden vår. Ultrafiolette stråler fører til raskere aldringsprosess i huden og kan i verste fall påføre oss hud- og føflekkreft. Soling har også positive effekter, blant annet fordi det bidrar til at det dannes D-vitaminer i kroppen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Lungekreft er en av de vanligste kreftformene vi har, og utgjør 1/3 av alle krefttilfeller hos menn og 1/4 av alle krefttilfeller hos kvinner. Lungekreft er den ledende dødsårsaken av kreft blant menn og er i flere land blitt den hyppigste dødsårsak av kreft også blant kvinner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Kreft er et samlenavn på ulike kreftsykdommer som alle arter seg forskjellig. Felles for kreftsykdommene er at de starter med ukontrollert celledeling. - Huskelappen Kreft er et samlenavn på ulike kreftsykdommer som alle arter seg forskjellig. Felles for kreftsykdommene er at de starter med ukontrollert celledeling.

# data[].attributes.attachment_link.description
HuskelappenSykdomMan har krav på å få kontakt med lege når man føler seg syk. Legen vil vurdere hvilke symptomer man har, og stille en diagnose. Symptom Et symptom er en opplevd endring av helsetilstanden som kan skyldes sykdom. Tretthet og feber er eksempler på symptomer.