# data[].attributes.headline
Essay                                                               Et essay er en kort tekst om et emne skrevet i en lettilgængelig og personlig stil, typisk med skønlitterære træk. Essays er præget af personlige refleksioner og overvejelser over almene emner og er ofte skrevet i en ligefrem stil, der vejer både for og imod det problem eller emne, der er skrives om.I essayet ''Hærværk'' leder forfatteren læseren ud på en rejse mellem sin ungdom og nutiden. Når man skriver et Essay er det vigtigt at man inkludere egne oplevelser, og erfaringer med emnet men vigtigst af alt man skal vide noget om emnetOg skrive ud fra hvad man ved. Et essay skal meget gerne skabe både skaber sammenhæng i et emne og åbner for nye forståelser af det.

# data[].attributes.subject
Essay                                                               Et essay er en kort tekst om et emne skrevet i en lettilgængelig og personlig stil, typisk med skønlitterære træk. Essays er præget af personlige refleksioner og overvejelser over almene emner og er ofte skrevet i en ligefrem stil, der vejer både for og imod det problem eller emne, der er skrives om.I essayet ''Hærværk'' leder forfatteren læseren ud på en rejse mellem sin ungdom og nutiden. Når man skriver et Essay er det vigtigt at man inkludere egne oplevelser, og erfaringer med emnet men vigtigst af alt man skal vide noget om emnetOg skrive ud fra hvad man ved. Et essay skal meget gerne skabe både skaber sammenhæng i et emne og åbner for nye forståelser af det.

# data[].attributes.body
En dagbog er en personlig bog man skriver til sig selv, den er ikke skrevet for andre mennesker. Den starter oftest med kære dagbog og slutter ofte med et navn. Mange bruger også dato til at have oversigt over hvornår hvad er skrevet. En dagbog kan bruges hver dag eller kun når store ting sker. Der er ingen regler når du skriver en personlig dagbog. Dagbøger kan også bruges til arbejde, som en log bog over store bedrifter og nye opdagelser. Der er selvfølgelig regler for hvordan du skriver den når den ikke er til privat brug, som med en arbejdes dagbog skal man huske rigtig dato, grammatik og forståelig tekst. Hvis du skriver en for dig selv, bestemmer du selv hvordan du skriver, den er ikke skrevet til andre end dig selv. Dagbøger er oftest skrevet i Jeg-person.
http://fagetssprog-sosu.dk/personlige-kompetencer/personlige-kompetencer/skriveopgaver/dagbog.aspx

# data[].attributes.body
En klumme er en tilbagevendende og humoristisk, kommentar i en avis. Den er oftest skrevet af samme forfatter eller journalist som har skrevet noget i en avis/bog. En klumme viser andre vinkler på et emne.

Betegnelsen for en klumme var oprindeligt en side eller spalte i en avis eller bog. Man kan starte en klumme i in medias res og indledningen af en klumme afhænger oftest af emnet der er valgt til avisen/bogen. En klumme skal skrives som er det ens egen personlige meninger der kommer til udtryk. Man skal kunne vende og dreje emnet og argumentere for ens egne holdninger.

I en klumme skal man gerne snakke om noget fra hverdagen så læseren måske for et andet syn på det. En klummer er som oftest signerede og måske med karikaturtegning af forfatteren af den. Selvopfundene ord må også gerne bruges eller udlandsk sprog, talemåder og vendinger

Genretræk:

100% subjektive kommentarer

Udgangspunkt i personlige følelser eller oplevelser

Omhandler kun ét emne

Kan være sjov, ironisk, provokerende, eller med løftet pegefinger

Den er som regel sprogbevidst og humoristisk

Velvalgt overskrift

Har synligt ’’jeg’’

Bunder ud i et emne der omhandler forfatteren

Kilder:

https://skolehjaelpen.dk/Opgaver/klumme-vejledning-at-skrive-klumme-dansk-7026.aspx

https://da.wikipedia.org/wiki/Klumme

http://aiu.dk/mediehandbogen/medier/genrer/kommentar-og-klumme/

https://sites.google.com/site/skoleogdansk/genrer/klumme

# data[].attributes.body
Det er et kort brev skrevet af en læser og rettet mod læserne af avisen, bladet og lignende, som brevet er indsendt til.

Man skal skrive sin mening/holdning til et emne som er relevant.

Det skal være klart og tydeligt hvad man vil sige, fordi at du ikke ved præcis hvem læseren er, men tit er der en generel modtagergruppe, som fx unge i et teenageblad, eller politisk-engagerede i en avis.

Man skal forklare hvorfor man har den holdning til emnet, som man har og nogle gange skal man også argumentere for hvorfor man mener lige dét, som man skriver om.

Man behøver ikke at forholde sig til flere sider af samme sag, du skal bare give udtryk for din holdning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sort dagsorden
Nina Möger Bengtsson, Magnoliavej 11, Birkerød (bragt i avisen 22.9.):
I ly af den massive mediedækning af flygtninges vej igennem Danmark har det været let for regeringen at offentliggøre sin udskydelse af energiafgiftsreformen. Oven i dette kommer V-regeringens valg om at opgive danske ambitioner om at gøre Danmark fri af fossile brændstoffer inden 2050.

Når dette lægges sammen med afviklingen af målet om at sænke dansk CO2-udslip med 40 procent inden 2020, står vi tilbage med en kulsort og uambitiøs klimapolitisk retning. Disse udmeldinger kunne tilmed næppe komme på et værre tidspunkt end nu - 4 måneder før verdens ledere samles i Paris for at udforme en international plan for at redde klimaet.
HokusPokus Adnan Al-Adhami, Peter Bangs vej 161, Frederiksberg (bragt i avisen 23.9.):
Forleden sprang socialminister Karen Ellemann ud som den store tryllekunstner. Hun kunne nemlig afskaffe fattigdommen i Danmark med et enkelt trick. Hokuspokus og puf, så blev fattigdomsgrænsen afskaffet og dermed også fattigdommen i Danmark. Det trick er så smart, at selveste Mystiske Mr. Mox må beundre den nuværende regerings kreativitet.

Vi har ekspertgrupper, der pointerer vigtigheden af en officiel målestok for fattigdom i Danmark, så de sociale udfordringer kan løses bedst muligt. Men hvorfor lytte til dem, når Ellemann kan trylle os væk fra ethvert ubehag? Hvad bliver mon det næste? At fjerne promillegrænsen, så vi ikke længere har spritbilister i Danmark? Det er sgu da smart.
Det klinger hult Matilde Bruun Hansen, Dybbølsgade 62, København (bragt i avisen 23.9.):
Fattigdomsgrænsen er afskaffet - nu skal der være fokus på lige muligheder frem for på kroner og øre, forklarer socialministeren (Pol. 14.9.). Sjældent har noget klinget så hult. Det er kun blandt mennesker, der aldrig har været nødt til at bekymre sig om betalingen af næste måneds husleje og mad til deres børn, at fattigdom ikke handler om kroner og øre.

Fattigdom handler om penge. Penge, der sætter konkrete rammer for muligheder. De børn, der vokser op under den nu begravede fattigdomsgrænse, har stadig ikke de samme muligheder som dine børn, Ellemann. Uden fattigdomsgrænsen ser vi det bare ikke.
Udlændinge får pladsen Setareh Niknam Tavin, Pakhusstræde 5, Holbæk (bragt i avisen 24.9.):
Copenhagen Business School (CBS) afviser deres egne BA-studerende, når de søger ind på kandidatstudiet. Det oplevede jeg selv i sommer. De begrænsede studiepladser på kandidaterne går nemlig til fuldtidsudvekslingsstuderende. De fleste udvekslingsstuderende på CBS er fra Europa, så de får gratis uddannelse. Derudover har de krav på SU. Når de så er færdiguddannede, skaber de kapital i et andet land. Er det profitabelt for CBS? Jeg tvivler. Så hvad er CBS' motiv? Et godt internationalt ry. Men kan det virkelig være rigtigt, at danske studerende stoppes halvvejs på deres studie til fordel for udvekslingsstuderende?
Tonen er forbedret Rasmus Danker Danielsen, Nørre Allé 75, København (bragt i avisen 24.9.):
Til TV 2's partilederdebat om flygtninge i september så vi noget nyt i den demokratiske debat. Lars Løkke stod lyttende, Mette Frederiksen talte uden at angribe, Thulesen Dahl erkendte "Vi skal tage flere flygtninge", og Pia Olsen Dyhr istemte højrefløjen "Vi skal have fokus på nærområderne". Virkelighedens kompleksitet har ikke bare overhalet partilederne, men irettesat deres politiske mundtøj. Resultatet ligner en anden samtaleform end de intetsigende debatter, vi så ved folketingsvalget. Politikerne fremstod undersøgende, lyttende og forsøgte faktisk at diskutere politiske løsninger.

Mon de holder fast i den debatform, når de politiske sager ikke er ekstraordinære?
Sprechen Sie Deutsch? Simon Dorph Nørgaard, Mariendalsvej 63 B, Frederiksberg (bragt i avisen 25.9.):
Sprechen Sie Deutsch? Sikkert ikke. Og det er ærgerligt, for Tyskland har stor indflydelse på, hvordan europæisk politik former sig. Vores nabo mod syd er ikke længere noget Durchfahrtsland, og danskerne valfarter til Berlin, Hamburg og München. Det faktum ændrer bare ikke på, at de fleste af os er rekorddårlige til tysk. Det til trods for at Tyskland er Danmarks største samhandelspartner.

Derfor er det vigtigt, at mange flere lærer at læse, skrive og tale sproget. Tysk bør altså opprioriteres i uddannelsessystemet: I gymnasiet med tysk som obligatorisk A-niveau-fag for dem, der har haft tysk i folkeskolen, og på universitetet med krav om, at tyske tekster læses på originalsprog.
Guate-hvad-for-noget? Betina Wind, Ved Linden 13, København (bragt i avisen 25.9.):
For mange mennesker er lande som Guatemala og Honduras byer i Rusland, og det skyldes den manglende mediedækning. At Guatemalas præsident stilles for retten, og at der er demonstrationer i Honduras mod den korrupte regering er kæmpe fremskridt i lande, hvor mord og pengevask er hverdagskost. Men de gode nyheder drukner i dækningen af flygtningestrøm og IS' fremgang.

Dette er centrale nyheder, men havde vi skelet til Mellemamerika noget før, havde vi måske lært noget af den forfejlede udenrigspolitik, USA har ført mod deres årelange 'flygtningestrøm'. Der bliver brugt samme udelukkelsesmetoder, som Ungarn benytter nu. Så sæt nu Mellemamerika på kortet, tak!

# data[].attributes.attachment_link.title
11 skarpe læserbreve fra kritikerskoleeleverne

# data[].attributes.attachment_link.description
Nina Möger Bengtsson, Magnoliavej 11, Birkerød (bragt i avisen 22.9.): I ly af den massive mediedækning af flygtninges vej igennem Danmark har det været let for regeringen at offentliggøre sin udskydelse af energiafgiftsreformen. Oven i dette kommer V-regeringens valg om at opgive danske ambitioner om at gøre Danmark fri af fossile brændstoffer inden 2050.

# data[].attributes.body
Øjenvidneberetning er hvor du fx. skriver om  at du måske har været vidne til en stor fodboldkamp eller lignende   dramatiske begivenheder. Du skal sætte dig ind i den bestemte situation som du var i og skrive om hvordan det var . Du skal gå meget i dybden med det,  du skal  bruge alle de sanser som du har,  så dem der læser det også kan sætte sig ind i hvordan oplevelsen var. en Øjevidneberetning er oftest skrevet i nutid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anna Raabjerg bor i Paris og var ude og spise under fredagens terrorangreb. Her følger hendes oplevelse af aftenen.

Odenseanske Anna Raabjerg er 20 år og har boet i Paris siden august, da hun flyttede til den franske hovedstad for at arbejde for den franske restaurantkæde Cojean. Fredag aften var hun på vej ud og spise sammen med sin roomie og en veninde fra Odense, da angrebene startede.

- Vi sidder i metroen, da vores udlejer fra Danmark kontakter os og spørger, om vi er ok. Vi får at vide, at der har været nogle skyderier i Paris - men ikke mere end det, fortæller Anna Raabjerg.

De tre veninder kommer ud af metroen i den parisiske bydel Montmartre, hvor de skal spise. På restauranten står det dog hurtigt klart for de tre piger, at der er noget helt galt.

- Folk hjemme fra Danmark bliver ved med at ringe til os for at høre, om vi er ok. Vores mobiler ringer hele tiden. Det samme sker i resten af restauranten, hvor alle taler i telefon. Nogen græder. Tjenerne prøver at få os til at slappe af, men der er nogle amerikanere, der bliver ved med at køre stemningen op. Det hele er meget ubehageligt, fortæller Anna Raabjerg.

På et tidspunkt i løbet af aftenen, går det op for de tre veninder, at de ikke kan komme tilbage til deres lejlighed. Den ligger nemlig midt mellem flere af stederne, hvor der er blevet skudt. De ved dog ikke, hvor de skal tage.

- Jeg ringer rundt til alle de hoteller indenfor gå afstand, jeg kan finde. Vi har ikke lyst til at være længere udenfor end højst nødvendigt, men alt er booket alle steder. Der er ikke plads til os, fortæller Anna Raabjerg.

Fransk tjener stepper up

Da restauranten lukker ved de tre veninder stadig ikke, hvor de skal tage hen. De sætter sig udenfor restauranten. De er i chok og har svært ved at overskue situationen.

- Vi sidder der, da en af tjenerne kommer ud. Han tilbyder at køre os til et hotel i den anden ende af byen, hvor vi kan overnatte. Vi ringer og finder ud af, at der er plads på hotellet, så vi kører med ham, fortæller Anna Raabjerg.

Turen gennem Paris viser sig naturligt nok at være meget anderledes end normalt.

- Det var helt surrealistisk. Der var stort set tomt og ingen mennesker - de eneste biler på gaden var politibiler og taxaer. Normalt er der masser af mennesker og traffik. Surrealistisk med en meget trykket stemning, fortæller hun.

De tre veninder når frem til hotellet, hvor de overnatter. Morgenen efter står de op og kører så tæt på lejligheden, som de kan komme. Resten af turen går de. De kommer blandt andet forbi den cambodjanske restaurant, der blev ramt af et af skyderierne.

- Folk var allerede i gang med at lægge blomster ved restauranten. Der var folk på gaden, men der var ingen smil. Man kunne mærke at alle var påvirket af det, der var sket. Stemningen er trykket og præsidenten har udråbt de næste tre dage til sørgedage, fortæller hun.

Anna Raabjerg og hendes tre veninder skal ud og handle, når hun er færdig med interviewet. Derefter skal de ikke mere ud denne lørdag.

- Vi tager en stille og rolig aften hjemme i lejligheden, slutter hun.

Mere om emnet
Se alle

Efter angreb i Paris: Størknet blod fjernes fra gaderne

Vidne: - Parisere trodser frygten og shopper

Odenseaner i Paris: - Jeg skulle have været på stadion

# data[].attributes.attachment_link.title
Øjenvidneberetning: Bor i Paris og var ude under angrebene

# data[].attributes.attachment_link.description
Anna Raabjerg bor i Paris og var ude og spise under fredagens terrorangreb. Her følger hendes oplevelse af aftenen. Odenseanske Anna Raabjerg er 20 år og har boet i Paris siden august, da hun flyttede til den franske hovedstad for at arbejde for den franske restaurantkæde Cojean.

# data[].attributes.body
En blog er en slags logbog/dagbog der bliver skrevet af en såkaldt blogger.

Hver person har sin egen stil og sit eget sprog hvilket kan sammenlignes med en klumme.

En blog kan have en gennemgående tema, som fx et budskab, det kan også være om sundhed, mode, opdragelse eller kultur.
I en blog tager man udgangspunkt i sig selv og man skriver oftest i jegform.

Et blogindlæg kan handle fx om en oplevelse, et synspunkt, et emne, en ide eller en følelse. En blog kan veksle mellem at være seriøs, munter, provokerende, fængende eller lokkende. Et blogindlæg skal have en overskrift og ligesom i en avis skal den lyde interessant og folk vil læse den.

En blog er skrevet i en fast skabelon som er en og overskuelig i layoutet.

Når man skriver en blog skal man ikke have for mange farver eller forskellige skrifttyper.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TÆPPER (HER)

TØJSTATIV (HER) KUN 279.- KR LIGE NU!!

RULLEBORD (HER)

Siden at jeg kom frem og fortalte at jeg havde de to diagnoser: Ptsd og Borderline, har jeg fået både støtte og had. Jeg vil sige der har været 90% støtte, så haden har ikke fyldt så meget, udover idag, da jeg igen fik en besked fra en ældre mand, der på Instagram skulle påpege at jeg skulle tage mig sammen og at PTSD kun var for krigsveteraner. Jeg bliver ofte bedt om at holde min kæft, når jeg nævner min diagnose, PTSD. Det er altid mænd, som snakker ned til mig, når det kommer til diagnosen. De mener ikke jeg har det, for jeg har jo ikke været i krig, som de skriver. Det ironiske er, at jeg har været i krig. Jeg har været i min egen krig, som var fyldt med frygt og kærlighed. PTSD kommer ikke kun hvis man har været omringet af bomber og skudepisoder, det kommer hvis man oplever stor frygt eller en traumatisk oplevelse. For mit vedkommende, så var jeg i et forhold til en fyr, som jeg ikke var stærk nok til at gå fra, før det blev rigtig grimt. Jeg var i et voldeligt forhold, til en fyr som valgte at straffe mig på de mest krænkende - og modbydelige måder. Der var få gange, hvor jeg kom hjem sent og hans måde at straffe mig på, når jeg var "heldig" ikke at blive slået, var at han åbnede min mund, med sin hånd og holdte mig op af væggen. Så spyttede han mig ind i munden og skældte mig ud, men med en lav stemme. Det var ofte et "skam dig" eller "din luder". Han bestemte hvornår vi skulle have sex og hvis jeg ikke havde lyst, så holdte jeg ud, til det var overstået. Han bestemte også hvornår jeg skulle skubbes, holdes fast i, kvæles eller blive slået. Ligesom han også bestemte hvornår jeg skulle kysses, elskes og puttes. Han havde altid magten. I starten sagde jeg fra og til sidst, blev det hverdag. Det værste ved at komme ud af et voldeligt forhold er at folk altid skal stille spørgsmål til om det nu passer, om man ikke bare havde fortjent det eller godt kunne lide det, hvis man blev der så længe.. Og endnu værre, at skulle leve med PTSD som lærestreg, for at jeg ikke forlod forholdet. Og ved du hvad der er hårdere??

At have accepteret at jeg har PTSD, at bruge mit talerør til at sætte fokus på denne f*cking lorte diagnose - og så skal der sidde gamle mænd på den anden side af skærmen og sige kvinder ikke kan have diagnosen, at det vi oplever ikke var hårdt nok. Jeg er fyldt med så meget vrede, smerte og traumatiske minder - men samme tid så meget håb for fremtiden. "Det hele skal nok blive godt", siger jeg til mig selv hver morgen. Men det hele bliver seriøst bedre for alle, specielt kvinder med diagnosen hvis vi sætter fokus på, det ikke er noget man skal skamme sig over - og slet ikke sige højt, fordi nogle skal betvivle en. Der er da fandme ikke noget værre du kan gøre imod et andet menneske end at sige de skal bevise hvor syge de er! Er det ikke logisk?

Og til alle mine følgere, som kæmper med PTSD. I er ikke alene - Sammen er vi stærkere og sammen kan vi sætte fokus på diagnosen. Skabe forståelse og respekt. Jeg er ofte blevet dømt rigtig hårdt på det adfær der høre med i at have PTSD. Det er selvfølgelig forskelligt fra person til person. Jeg har skreget folk ind i hovedet, kastet en stol, et glas og andre ting efter folk, som provokerede mig eller gav mig et chok. Jeg har slået en fyr ned, som holdte mig fast. Jeg har gjort grusomme ting, men som jeg endelig kan forstå og sætte en stopper for, takket være både min medicin og hjælpen fra psyk. Jeg har lært at det er ok at ligge sig under dynen i et par dage og ikke kunne overskue det mindste, for der lader jeg op og føler. Jeg har lært at jeg ikke er alene, der er faktisk mange andre som mig. Og jeg er ved at lære at styre min PTSD, så der hvor mit største traume ligger, hvilket er i badet, pga. min eks kæreste overtrådte min grænse dér, så har jeg lært at hvis jeg tager et 2 minutters bad, hurtigt med shampoo og vaske kroppen er jeg for det meste heldig at undgå at bryde sammen. Og hvis jeg skal have et længere bad, hvor jeg skal barbere ben og bruge en bodyscrub, så sidder min mor på en stol og snakker med mig imens. Det gør at jeg ikke er alene, hverken med mine tanker eller mig selv. Og når jeg får et anfald har vi udfra min kriseplan lært at hvis dem der er hos mig, sammen med mig nævner vejnavnene omkring mit barndoms hjem, så finder jeg lidt tilbage til virkeligheden. Og hvis det ikke virker, så siger jeg "Han er her ikke", så mange gange og højt, til at jeg selv mærker og tror på det. Det er det der hjælper mig. Jeg er nysgerrig for andre der har PTSD, at høre hvad der fungere for jer. Jeg læser med i kommentarene. xx

Så er jeg tilbage og vil forsøge at finde nogle ord for mine følelser og tanker. Dem har jeg nemlig haft fokus på den sidste måned, for første gang i mange år. Igennem årene har jeg følt smerte, banket det til jorden og ført mig selv ind foran kameraet, uden at være klar. D. 6 Juli tog jeg valget om at sige farvel, men det skulle ikke være så nemt - og det er jeg taknemlig for. De første uger var svære for mig, for der var jeg langt fra taknemlig for at det ikke lykkedes. Jeg var vred og ødelagt inden i. Jeg havde taget så mange piller at jeg var sikker på, det skulle ende nu. At ryge på hospitalet i en ambulance, vågne og se min familie knuste for så at blive kørt på den lukkede afdeling, er uden tvivl det hårdeste jeg har været igennem. Jeg har ikke tænkt mig at dele hvad der skete på psykiatrien, for det er mørkt og ubehageligt for alle at høre om - og generelt, ikke rart for mig at dele ud af. Men, jeg var selvdestruktiv og desperat. For mig har det ikke bare været hårdt at have både PTSD og Borderline, men ulideligt og smertefyldt. Istedet for at deale med mine følelser, røg jeg mig skæv, bevægede mig ud i selvdestruktive mønstre i form af kærlighed og venskaber.

Jeg ramte en psykose - og det er der måske mange der ikke ved hvad er, for det er noget de fleste bruger som udtryk for en person, der opføre sig skørt. Personligt vidste jeg ikke hvad ordet bestod af, før jeg skulle medicineres for en. Kort forklaret så var det for mig sket igennem min PTSD der ikke blev behandlet og taget seriøst. Jeg følte mig overvåget, forfulgt og levede igennem trauma, også kaldt minder, hver dag. Jeg var ødelagt til sidst og min hjerne slog klik. Jeg blev træt af alt der hed falske relationer, at blive udnyttet for profit, ikke at kunne styre mine følelser, tanker og at skulle gennemleve traumastiske oplevelser hver dag fik min krop til at sige; nok er nok. Jeg tog et egoistisk valg, fordi smerten ikke var til at rumme. Efter en måneds tid er jeg tilbage...

Jeg valgte at aflyse både det der stod til at være et sommerhit, som jeg havde tjent millioner på - Men også TV-programmer jeg stod til at skulle filme. Det gjorde jeg fordi at overleve et selvmordsforsøg fik mig til at indse, hvad meningen med livet er. Eller ihvertfald, hvad meningen med mit liv er. Og meningen med mit liv er ikke at være negativ eller udstille mig selv, for profit og opmærksomhed. Jeg har ikke brug for artikler i blade, men brug for at blive omfavnet og lyttet til. Folk har det med ikke at tage psykiske diagnoser for seriøst og det har jeg heller ikke gjort før nu, men det har ændret sig. Jeg har slettet tusinde billeder og er stadig igang med at unfollow mennesker der ikke er gode for mig - og generelt mennesker jeg ikke behøver at kigge på, når jeg tænder min telefon. Jeg har i mange år fyldt min hverdag med falske mennesker, men da jeg lå indlagt så jeg hvem der var ægte. En veninde igennem snart 9 år skrev ikke på noget tidspunkt til mig eller min familie, hun postede så en Instagram story hvor hun var skide fuld og dansede til min sang.. Og så sagde hun "Skud ud til Fie Laursen hun har brug for det". Det gjorde hun Lørdag aften, da jeg lå på hospitalet og blev behandlet for min overdosis. Det var et kæmpe slag i maven. Drenge som Teitur og Jonass kom og besøgte mig på den lukkede, de havde en kæmpe pose med snacks med, lod mig græde i deres arme og fik mig til at grine over et spil basket - Trods jeg kun havde kendt dem i 2 måneder! Det er trist at man skal ende så langt ud, for både at mærke hvem der er ægte og hvad meningen med ens liv egentligt er. Men jeg er glad for det er sket, for jeg har aldrig været så klar i mit hovede, som jeg er nu. Jeg har taget hånd om mig selv og mit liv. Jeg tager ANSVAR, for min fremtid. Jeg er færdig med alt der føles meningsløst og ubehagelig.

Jeg kæmper stadig en daglig kamp med PTSD, hvor min Borderline er jeg ved at lære at forstå. Jeg har valgt at opsige min lejlighed, så jeg nu er ved at flytte hjem til mine forældre. Jeg er 23 år og ikke bange for at indrømme at når jeg skal tage et bad, sidder min mor på en stol og snakker med mig, så jeg ikke bryder sammen og føler mig fanget i et seksuelt krænkende øjeblik, som skete for mig under bruseren. Vi er nød til at italesætte psykiske sygdomme og sætte fokus, så folk kan forstå både følelserne og konsekvenserne der høre med, i deres handlinger. Jeg pudser ikke min glorie, for jeg har selv været en kæmpe kælling, men efter denne omgang har jeg lært at hvis der er nogle der siger 1+1=5, så giver jeg dem fucking ret. Så jeg kan få fred. Ingen kamp fyldt med drama og had er værd for mig at tage. Mit liv er vigtigt for mig og det samme er mit helbred. Jeg vil i fremtiden kun dele ud af det jeg faktisk har lyst til, jeg vil italesætte psykiske sygdomme og sætte fokus på det jeg synes er vigtigt. Og jeg er faktisk røv ligeglad med folk der vil savne den Fie der var ondskabsfuld, vred og grænsesøgende - for hun døde på havnen. Pigen jeg er bag facaden og frygten for at blive glemt, overlevede. Og hun er her for at gøre en fucking forskel, så tag mig i hånden og gå med mig ind i lyset, for snakke der skal ændre Danmarks fremtid. Jo flere vi står, jo stærkere er vi. Jeg vil bruge mit talerør, til at skabe en generation der retter op på unødvendig og modbydelig opførsel. Jeg kan ikke ændre vores verden, men jeg kan være med til at gøre en forskel - og der håber jeg mine læsere vil stå med mig! Lad os fjerne mørket og være lyset.

# data[].attributes.attachment_link.description
TÆPPER (HER) TØJSTATIV (HER) KUN 279.- KR LIGE NU!! RULLEBORD (HER) Siden at jeg kom frem og fortalte at jeg havde de to diagnoser: Ptsd og Borderline, har jeg fået både støtte og had.

# data[].attributes.body
Et debatindlæg er en tekst hvor man kommenterer en aktuel sag, et eller flere udsagn, en begivenhed, en udtalelse, eller lignende. Et debatindlæg er kan . Debatindlægget er en avisgenre og er i familie med læserbrevet og bloggen på internettet. Denne genre er meget subjektivt, selvom man ser sagen fra begge sider. I et debatindlæg  debattere man en sag, hvor man så vender den på forskellige måder. Til sidst slutter man nogle gange af med en opfordring eller en konklusion.

# data[].attributes.body
Hej alle jeg vil bare lige sige held og lykke hvis i læser dette den dag i sidder til 9.klasses eksamen i skriftlig fremstilling.

En erindring er en oplevelse der er sket for dig, en ting du kan huske. Du skal skrive sandt men du skriver jo selvfølgelig hvordan du selv har oplevet det, så husk det er en personlig genre.
-Skrives personligt, sanseligt og følsomt.
- skrives i jegform og skrives med korrekt dansk, intet fjol.
-det er vigtigt at skrive præcis hvor ens erindring foregår og på hvilket tid.

Det ligger tæt op af en dagbog, rejseerindring  og andre personlige genre.

Du skal ikke reflektere over oplevelsen som i en dagbog du skal beskrive oplevelsen og forklare.

En erindring er 'en begivenhed altså kan godt være over flere dage som fx OL men det kan også være et familieskænderi på 2 timer.

Husk der ikke er nogen modtager som fx i dagbogen hvor modtageren er dagbogen, så intet kære, til og fra.

# data[].attributes.body
En novelle er en kort historie, som starter in medias res. Det vil sige at den starter midt inde i en historie, med fx en konflikt. I en novelle strækker historien sig ofte over meget få dage, som regel over en dag og der er få personer der optræder i historien. Novellens handling vender ofte hovedpersonens liv på hovedet, og det er ofte hovedpersonen der har et problem. En novelle skal også skrives på én sidde der er lagt ned, for at opfylde layout kravet.

Man skelner ofte mellem til slags noveller, den klassiske og den moderne

Den klassiske novelle er hvor fx en person har et normalt liv men der så kommer en ting udefra og roder rundt i personens liv og får derfor personen til at rette op på.

Den moderne novelle er hvor fx en person har en hverdag hvor alt ser normalt ud, men i virkeligheden er der mange ting der lurer inde i personen. Denne model kan sammenlignes med billedet af isbjerget, hvor kun toppen kan ses og resten ligger under overfladen. Det gør også at læseren skal læse mellem linjerne for at forstå hvad der sker.

# data[].attributes.body
- En kommentar er en tekst, hvor man tager stilling, og argumentere for sin holdning til en aktuel sag.
- der må godt være personlige og følelsesladede udsagn og holdninger med , og de skal begrundes.
- En kommentar er ikke nogen særlig lang tekst, derfor er det vigtigt at være præcis i sine kommentarer
- en kommentar ser kun tingene fra den ene side af sagen (hvorimod et essay og en debat ser tingene fra begge sider af sagen)
- En kommentar skal kunne læses og forstås af mange mennesker, og det er derfor nødvendigt, at man skriver i et korrekt og tydeligt sprog.
- En kommentar afsluttes med en konklusion, et særligt ønske eller en opfordring.

# data[].attributes.headline
Artikel                                  Nyhedes artikler: Formidler nyheder, de nyheder er for det meste på nettet, så man skal lave et layout som en fx netavis. I en nyhedsartikel skriver man det vigtige først. Rubrikken er også vigtig, man kan også fange læsernes interesse ved at par billeder der er med til at beskrive nyheden, og dermed fange opmærksomheden hos dem(læserne).Udgangspunktet i nyhedsartikler er fx. En begivenhed, en udtalelse eller en dramatisk hændelse.Skriveren kan lave en særlig interesse for nyheden, ved at bruge drastiske træk og særligt billedsprog.Nyhedstrekanten kan også anvendes.                      Baggrundsartikler:        Bruges til at uddybe og forklare emner/nyheder, som ikke er helt nye eller aktuelle, men det kan være vigtigt at vide noget mere om det. Skriveren har lavet undersøgelser og research af baggrunden (for nyheden). Det gør man ved at tage forskellige tilgange og vinkler. Faktaoplysninger og interviews kan få læseren til at opnå større viden om/forståelse for emnet. I baggrundsartikler og reportager kan man bruge fx dramatiske vendinger, citater og særligt beskrivende billedsprog.Det kan være svært at kende forskel mellem nyheds og baggrundsartikler, men baggrundsartikler er for det meste længere og går mere i dybden.

# data[].attributes.subject
Artikel                                  Nyhedes artikler: Formidler nyheder, de nyheder er for det meste på nettet, så man skal lave et layout som en fx netavis. I en nyhedsartikel skriver man det vigtige først. Rubrikken er også vigtig, man kan også fange læsernes interesse ved at par billeder der er med til at beskrive nyheden, og dermed fange opmærksomheden hos dem(læserne).Udgangspunktet i nyhedsartikler er fx. En begivenhed, en udtalelse eller en dramatisk hændelse.Skriveren kan lave en særlig interesse for nyheden, ved at bruge drastiske træk og særligt billedsprog.Nyhedstrekanten kan også anvendes.                      Baggrundsartikler:        Bruges til at uddybe og forklare emner/nyheder, som ikke er helt nye eller aktuelle, men det kan være vigtigt at vide noget mere om det. Skriveren har lavet undersøgelser og research af baggrunden (for nyheden). Det gør man ved at tage forskellige tilgange og vinkler. Faktaoplysninger og interviews kan få læseren til at opnå større viden om/forståelse for emnet. I baggrundsartikler og reportager kan man bruge fx dramatiske vendinger, citater og særligt beskrivende billedsprog.Det kan være svært at kende forskel mellem nyheds og baggrundsartikler, men baggrundsartikler er for det meste længere og går mere i dybden.

# data[].attributes.body
Her uder kan ses et forslag til hvordan man skriver en nyhedsartikel.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny anholdelse i forbindelse med terrorangrebet i London

# data[].attributes.attachment_link.description
To personer er i øjeblikket tilbageholdt af britisk politi i kølvandet af angreb i det centrale London onsdag.

# data[].attributes.body
Det er en litterær genre og bruges ofte inde for journalistik.
Man er en flue på væggen ude ved det sted begivenheden finder sted. (Husk at du er tilstede hvor det sker!)
Man skal lægge mærke til lugt, lyd, farver og lys.
Altid skrevet i nutid og starter med at få fakta på plads. (Hvor, hvem og hvad)
Journalisten fortæller ikke sine egne holdninger! Men observerer og reporterer

Reportager layoutes med rubrik, underrubrik og mellemrubrikker samt faktabokse og illustrationer. Rubrikken skal signalere, hvad og hvem reportagen handler om. Brødteksten sættes i spalter med lige venstrekant og harmonisk højrekant. Særlige fremhævelser, fx et citat i en særlig farve og skriftstørrelse, gør layoutet interessant

Der er 4 forskellige typer reportage.
- Nyhedsreportage:  katastrofer, redningsaktion, uvejr osv.
- Begivenhedsreportage: En beskrivelse af en grundlovsfest, demonstration, sportskamp osv. En begivenhed som ikke er en nyhed i sig selv men indeholder folkeliv og atmosfære.
- Portrætreportage: En person skildres og placeres i sit miljø gennem en beskrivelse af dennes omgivelser og vaner
- Baggrundsreportage: Bag om historien, begivenhedsudvikling, opridser facts
https://www.kristeligt-dagblad.dk/danmark/reportage-en-nat-i-kulden-med-de-hjeml%C3%B8se

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sneen knaser under støvlerne. Ånden falder i tætte tåger ud ad munden. Han hiver huen lidt op i panden, så øjnene bliver synlige. De kigger spørgende:

"You got light?"

Han ruller med tommelfingeren på den imaginære lighter, han holder foran sig.

Kristeligt Dagblads udsendte er desværre dårligt udstyret på dette punkt og må beklagende slå ud med armene. Manden propper de bare næver i den tunge jakkes lommer og lusker videre rundt om kirken. Cigaretten skal have ild. Sådan er det for mange hjemløse denne knitrende kolde aften i København, viser det sig senere. Cigaretter er en fast budgetpost i hovedparten af de hjemløses dag til dag-forbrug, for cigaretterne giver følelsen af varme og ro, lyder det flere gange.

Klokken har netop passeret 21. Kristeligt Dagblad er mødt op ved Kristuskirken et godt stenkast fra de dybfrosne københavnske søer på Indre Nørrebro. Kirken, som til daglig huser en baptistmenighed, har sammen med organisationen Blå Kors slået dørene op for udenlandske hjemløse.

Herberget har haft åbent en uge og er gået fra én overnattende den første aften til 50 en uge senere. Personer uden dansk statsborgerskab har ikke ret til at sove på de etablerede herberger i hovedstaden, så da kirken slog dørene op, spredte ordet sig hurtigt blandt de udenlandske hjemløse.

Langs kirken kaster små kuppellys i farvet glas flimrende lys op på de røde mursten. I lejlighederne over for kirken vasker nørrebroerne op og zapper på fjernsynet.

For enden af rækken af lys åbner en dør ind bag kirkerummet til en lille trappeopgang. Duften af mad og en pærevælling af fremmede sprog siver ned gennem opgangen.

På første sal sidder den 53-årige Sarath De Silva med et dampende plastickrus. Han er undtagelsen fra reglen om, at Kristuskirkens herberg primært benyttes af udenlandske hjemløse. Sarath har opholdstilladelse i Danmark. Han har været her i 16 år, efter at krigen på Sri Lanka drev ham mod Europa. Han smiler gennem det gråsprængte fuldskæg over den mørke hud og fortæller sin historie. På to minutter. På en blanding af dansk og engelsk.

På Sri Lanka, big problems, war. Jeg var tekstilarbejder, men måtte flygte. Jeg har været i Odense i mange år, men nu er jeg her. Sådan er det gået. Det er very good her. Masser af kærlighed fra personalet.

En mand i lilla skjorte kommer hen til Sarath.

"Nå, fik du sagt noget fornuftigt?" spørger han med et smil.

Manden er Per Heinecke, projektleder i Blå Kors. Han er koordinator for herbergsprojektet. Han holder styr på de horder af frivillige, som melder sig til at hjælpe. Og han holder styr på brugerne. På en bunke A4-ark i en plasticlomme noteres de hjemløses navn, køn, ankomsttidspunkt og nationalitet.

"Over halvdelen af dem er her uden CPR-nummer, som vi siger. De har ikke opholdstilladelse," fortæller han.

"Vi kontaktede politiet for at sige, at nu var vi åbnet. De kender til problemet her i vintermånederne. Sidste år var herbergerne bare andre steder. Jeg vil betragte vores kontakt med politiet som et gensidigt samarbejde," siger Per Heinecke.

Han regner ikke med, at ordensmagten pludselig kommer farende og rømmer herberget.

Det regner den 34-årige Julian heller ikke med. Han står mellem mere end 30 madrasser på herbergets 2. sal. På halvdelen af madrasserne ligger mænd. Enten med soveposer trukket helt op over hovedet eller hvilende på albuerne spejdende rundt i lokalet. Her lugter af mand på den tunge, let syrlige måde.

Julian poserer midt i rummet iført lange underbukser, der engang var hvide, og en grøn trøje, som sidder stramt over den ikke helt umærkbare mave. I to år har han opholdt sig i Danmark som flaskesamler og overnattet i forladte bygninger. Indtil de seneste nætter, hvor natherberget har været hans hjem. Opholdstilladelse har han ikke.

"Jeg har hverken hus eller familie i Rumænien. Her i Danmark kan jeg tjene penge til cigaretter og mad ved at samle flasker. Ved festivalen i sommer (Roskilde Festival, red.) tjente jeg 3000 euro på flasker. Det er godt for mig i Danmark," fortæller han.

Ved siden af Julian ligger en gruppe andre rumænere. Heriblandt den 25-årige Calin. Han har kun været i Danmark i tre uger og er her dermed lovligt. Som europæisk borger må man opholde sig i Danmark et halvt år, mens man søger arbejde. Calin har dog ikke haft heldet med sig. Han forlod kone og tre børn i hjemlandet for at tjene penge til det hus, de gerne vil bygge, men hans job består indtil videre i at samle flasker.

Men Calin er ikke af den opfattelse, at han ikke har haft heldet med sig. Hans ansigt er træt, men de grønne øjne er faste, da han fortæller:

"Jeg bliver her mindst et par måneder mere, for her kan jeg tjene 80-100 kroner om dagen på at samle flasker. Det er meget mere, end jeg kan tjene med et fast arbejde i Rumænien."

Klokken nærmer sig 22.30. En af herbergets frivillige hjælpere ræser ud ad døren for at skaffe flere madrasser. Kapaciteten på 50 personer er presset, så der skal redes op foran det lille køkken.

I bunden af trappeopgangen kommer en kvinde ind. Hun smiler, og hendes lille krop ser komisk ud med de åbenlyst mange lag tøj. Hun er fra Norge og vil gerne have en sovepose og en stol i et hjørne. Hun udgør sammen med et par andre kvinder et klart mindretal på det mandsdominerede herberg, hvor rumænere er i overtal, men også øvrige østeuropæere og afrikanere finder vej.

Uden for kirken er flokken af cigaretrygere trukket indenfor. Derfor går turen for Kristeligt Dagblad hen over det tilisede Frederiksberg mod Vesterbro. Enkelte standhaftige hundeluftere og hjulende cyklister med tydeligt frosne gear befolker den sene aftentime. Ellers er hovedstaden sjældent stille. Temperaturen nærmer sig 10 frostgrader.

Længst ude på Vesterbro på en bred og tyst beboelses-allé bryder mandestemmer den frostsorte aftenhimmels stilhed. En gruppe på 20 personer klumper sig sammen foran sidebygningen til Bavnehøj Kirke. Her driver Missionen blandt Hjemløse, Vesterbro Bykirke, Kirkens Korshær og Projekt Udenfor nødherberget Nattely. Mændene står tæt sammen i frosten. Cigaretgløder oplyser ansigterne. Den uofficielle dresscode er kondisko, jeans og sportsjakker. Skuldrene er trukket godt op om de huedækkede hoveder. Hænderne er begravet dybt i lommerne eller fæstnet om store poser med flasker. Et par mænd kravler ud gennem sneen fra et lille buskads foran bygningen. Her har de skjult deres flasker fra dagens arbejde.

Klokken 23 går døren op, og mændene maser på. De bliver lukket ind fem ad gangen for at lade sig registrere. Fem minutter senere ser det ud til, at mændene og en enkelt kvinde har været her flere timer. Der diskuteres og pjattes ved bordene, og i to små lokaler er liggeunderlag rullet ud med spraglede tæpper over. Tøj moser sig op fra rygsække og poser. En lille hund piler rundt mellem mændenes ben. De sætter sig ned på hug og siger pylrelyde til den, mens de griner fra øre til øre.

Hunden er Mia Sørups. Hun er sekretariatschef i Missionen blandt Hjemløse, og hunden er kun med, fordi hun i hastværk var nødt til at møde op, pointerer hun. Nattely er et alvorligt foretagende.

"Vi har helt klare regler her, og klokken 24 skal der være ro. Vi er udelukkende et overnatningstilbud, og vi ønsker ikke at komplicere det på nogen måde, for udenlandske hjemløse i Danmark er stadig et meget betændt politisk emne," siger hun.

"Hvis politiet kommer, lukker vi dem selvfølgelig ind. Vi obstruerer ingen. Hvis de vil lave en razzia, må de jo gøre det. Hvad har de at vinde ved det? Det er ikke måden at løse problemerne på, som kræver langsigtede løsninger," siger Mia Sørup.

Blandt dem af Nattelys brugere, der i givet fald ville kunne være i fred for politiet, er en 27-årig marokkaner. Han ønsker ikke at få sit navn i avisen trods sit lovlige ophold. Han har været i Danmark i en måned, har levet syv år i Frankrig, taler flydende engelsk og bryder alle forudindtagede idéer om en forhutlet hjemløs: Han har sorte stramme jeans, hvide Adidas-sko, sort modejakke med pelskrave, skriggrønt ur, imødekommende brune øjne, trimmet skæg, hvidt smil og glinsende sort hår.

"Nej nej nej, jeg samler ikke flasker!" svarer han grinende på Kristeligt Dagblads fordomsfulde spørgsmål.

"Jeg fløj hertil for at finde et job sammen med en ven. Vi har bare ikke fundet noget endnu og havde ingen steder at sove. Selvfølgelig bliver vi i Danmark, for situationen er meget værre i Frankrig. Jeg tror på, at jeg finder et job her."

Mens marokkaneren fortæller, har et par ældre rumænske mænd fået øjnene op for Kristeligt Dagblads kvindelige fotograf. Hun skal duperes. En mand med smilende, rundt hoved og tykt overskæg finder en kuffert frem. Låsen op, ud med en skinnende blank saxofon, et par prøveblæs, og få sekunder senere fylder skiftevis energiske og bløde balkantoner lokalet. Mændene strømmer til, klapper, hujer og griner. Kort efter følger mandens kammesjuk trop og stemmer i på endnu en saxofon.

Og sådan slutter aftenen blandt hovedstadens udenlandske hjemløse: til saxofontoner fra to par grove rumænske hænder. I morgen vil langt flere hjemløse hænder samle flasker for at få råd til mad og måske en bolig i hjemlandet. Og råd til cigaretter.

Cirka 500 udenlandske hjemløse opholder sig i København. Et fåtal fordeler sig i Aarhus, Odense og Aalborg. Udenlandske hjemløse har ikke ret til at benytte etablerede herberger som Mændenes Hjem i København, da de ikke er danske statsborgere. I stedet kan de overnatte på de tre nødherberger, som sociale organisationer har foranstaltet: Nattely på Vesterbro, Den Kolde Næse på Amager og ved Kristuskirken på Nørrebro. Herbergerne fungerer med støtte fra Socialministeriets særpulje Nødovernat-ningspladser til hjemløse i vintermånederne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reportage: En nat i kulden med de hjemløse

# data[].attributes.attachment_link.description
Rumænske flaskesamlere og saxofonister. Norske soveposekvinder. Unge, franske lykkeriddere. Og cigaretter. Kristeligt Dagblad var udenlandsk hjemløs i tre timer en frysende kold februarnat i hovedstaden. Her spirede optimismen frem for armoden

# data[].attributes.body
Der er to forskellige slags taler. Der er en politisk tale, også er der en lejlighedstal.

-En politisktale.
"En god politisk tale skal ikke kun overbevise fornuften men tale til følelserne".  En vigtig del af talens opbygning er en kort indledning. Derefter uddyb dit synspunkt.
Det er også vigtigt du kender dit publikum.

- Lejlighedstale.
En lejligheds tale er en tale du f.eks. holder til en fest, fødselsdag eller konfirmation.

-Indledningen til talen kan f.eks. være en særlig hændelse.
-Find/lav et kerneargument.
-Find ord og udtryk der passer til modtageren af talen.
-Find nogle små historier, eller eksempler som man kan smide ind sammen med talen.
-Talen kan evt. slutte med et særlig budskab.

# data[].attributes.body
Man skriver altid dato på et brev og man skriver sted hvis det er relevant.  Der er altid en afsender og en modtager.  Der findes formelle og personlige breve. formelle breve er breve som ikke altid er til en person og afsenderen er for det meste et firma eller fra flere personer. Det kan fx være et brev fra banken. Personlige breve plejer at være breve hvor afsenderen og modtageren for det meste er en person eller en familie. Det kan fx være breve fra en hyggelig ferie.
https://www.monster.dk/karriereradgivning/artiklen/personligt-brev-skabelon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fornavn Efternavn
Hovedgade 1
1000 Byen
Telefon: 12 34 56 78
Mobil: 070-12 34 56 78
E-post: epostadresse@domain.dk

Ansøgning til stillingen Økonomiansvarlig

Hej,

Jag så i jeres stillingsannonce på www.monster.dk, at I søgte en økonomiansvarlig, og blev meget interesseret. Jeg hedder Fornavn Efternavn. Mine stærke sider er at jeg har ti års erfaring af regnskab, økonomi og er vant til at møde høje resultatkrav. Jeg er i dag ansvarlig for årsregnskab for Virksomheden A/S, lønudbetalinger og fakturering.

Efter min eksamen i økonomi på X universitet, arbejdede jeg på virksomhed 1 A/S hvor jeg lærte mig bogholderi og regnskab i en større virksomhed. Vi arbejdede internationalt, hvilket jeg i dag kan bruge i jeres stilling. Jeg har i seks år arbejdet som økonomiansvarlig med personaleansvar for tre personer. Mine erfaringer af at planere og organisere, vil være værdifulde, hvis jeg får tilliden at lede økonomienheden for Virksomheden A/S. Jeg er vant til at tage hurtige beslutninger og tage ansvar for at mit arbejde gennemføres nøje og på bedste måde. At arbejde med mange leverandører og afdelinger, lokalt og i andre lande, for at opnå et optimalt samarbejde, oplever jeg som meget motiverende og sjovt.

Min baggrund fra forskellige brancher og møder med forskellige kulturer har givet mig bred kundskab for at f.eks. håndtere forandringer og være lydhør. Jeg kan lide at arbejde i en dynamisk og resultatorienteret virksomhed, noget som jeg opfatter jeres virksomhed at være.

For mig betyder personaleansvar at løfte mine medarbejdere frem, og give dem kundskab nok til at gøre et godt arbejde og få dem at trives. Jeg arbejder med medarbejdersamtaler, kompetenceudvikling og eget ansvar. Grunden for mit lederskab bygger på delagtighed og tydelige mål.

Jeg er en meget positiv person, der har let for at finde nye veje og idéer til løsninger, og udfører altid mit arbejde meget nøje. Jeg hører ofte at min entusiasme smitter, og bidrager til en bedre stemning og arbejde på vores afdeling.

I min fritid er jeg engageret som leder i børnenes fodbold-, respektive svømmeklub, og jeg er ordfører i bestyrelsen for Foreningen. Med dette håber jeg, at jeg har vakt jeres interesse og får mulighed til at komme ind og præsentere mig nærmere.

Med venlig hilsen
Fornavn Efternavn

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
skabelon eksempel personligt brev følgebreve

# data[].attributes.attachment_link.description
Fornavn Efternavn Hovedgade 1 1000 Byen Telefon: 12 34 56 78 Mobil: 070-12 34 56 78 E-post: epostadresse@domain.dk Ansøgning til stillingen Økonomiansvarlig Hej, Jag så i jeres stillingsannonce på www.monster.dk, at I søgte en økonomiansvarlig, og blev meget interesseret. Jeg hedder Fornavn Efternavn.