# data[].attributes.body
Palkkojen epätasa-arvoa on vaikea tietää, jos muiden palkkaluokkia ei tiedä → yritykset pitävät tietoja salassa

# data[].attributes.body
Palkka-avoimuuden puute.

# data[].attributes.body
Oikeudenkäynnin epäoikeudenmukaisuus

# data[].attributes.body
Se kuinka vaikeaa on palkkaepätasa-arvon todistaminen oikeudessa.

# data[].attributes.body
Mervi Lampinen: “Kun olen nainen, ensimmäinen oletus on, että mä olen siivooja. Siivooja tai sihteeri. Kommentit tulevat sekä miehiltä että naisilta. Ettei se ole vain miesten asia. Naiset on itse asiassa kaikkein suurimpia, sanotaanko, diskriminoijia”

# data[].attributes.body
Suomessa meni melkein 100 vuotta ensimmäisen naispresidentin saamiseksi, vaikka Suomea aina pidetäänkin tasa-arvon mallimaana

# data[].attributes.body
Pohjoismaat ovat lasikattoindeksin kärjessä, mutta työtä on vielä

# data[].attributes.body
Ymmärrys lasikattoilmiöstä

# data[].attributes.headline
Naiset työllistyy matalapalkka aloille eikä lähde edes vältämättä tavoittelemaan suuria johtopaikkoja. Ja sen takia myös ehkä matalapalkka-alat on jäänyt palkkakuoppiin. Ja yhteiskunta myös ohjaa naisia hoiva-aloille tai ei niin johtopaikoille. 

# data[].attributes.subject
Naiset työllistyy matalapalkka aloille eikä lähde edes vältämättä tavoittelemaan suuria johtopaikkoja. Ja sen takia myös ehkä matalapalkka-alat on jäänyt palkkakuoppiin. Ja yhteiskunta myös ohjaa naisia hoiva-aloille tai ei niin johtopaikoille. 

# data[].attributes.body
Naisen euro on 85 senttiä

# data[].attributes.body
työtä on vielä tehtävänä ja ennakkoluulot naisia kohtaan näkyi vahvasti

# data[].attributes.body
Koronapandemia on aiheuttanut she-cessionin eli naisiin kohdistuvan talouden taantuman

# data[].attributes.body
koetaan, että naisen euro tai lasikattotermiä ei enää ole, koska siihen ei törmätä

# data[].attributes.body
Tiedostamattomat sukupuolistereotypiat