# data[].attributes.body
aatomite ja molekulide tasandit (molekulaarbioloogia, biokeemia, biofüüsika)

pärilikkust (geneetika)

rakutasandit (rakubioloogia)

kudede (füsioloogia, anatoomia ja histoloogia) tasandit

elundite tasandit (organoloogia[1], anatoomia, füsioloogia, histoloogia)

isendi arengut ehk ontogeneesi (arengubioloogia)

käitumist (etoloogia)

suhtlust (zoosemiootika)

liikide põlvnemist (evolutsioonibioloogia, süstemaatika, fülogeenia)

organismide omavahelisi suhteid ja nende suhteid elupaikadega (ökoloogia)

eri tasandite vahelisi suhteid, et mõista, kuidas kogu tervik töötab (süsteemibioloogia)

# data[].attributes.body
Bioloogia (varem on eesti keeles kasutatud ka sõnu eluteadus ja bionoomia) on loodusteaduse haru, mis uurib elu.
Bioloogia uurib kõiki planeedil Maa elavaid organisme (nende ehitust, talitlust, kasvu, paljunemist, päritolu, evolutsiooni, levikut jne) ning organismide kooslusi.Bioloogia tähtsamad meetodid on vaatlus, kirjeldus, võrdlus ja eksperiment.

# data[].attributes.body
Mõiste "bioloogia" elusorganisme käsitleva teaduse nimetusena võeti kasutusele 19. sajandi algul. Varasemaid bioloogilisi uuringud tehti üldise loodusteaduste, filosoofia või meditsiini raames.Vanaaja bioloogilised teadmised ja uuringud olid peamiselt kirjeldavat laadi, ehkki pakuti ka välja (tänapäeva mõistes naiivseid) seletusi eluprotsesside põhjuste kohta. Olulisemaid kirjutisi on teada Theophrastoselt, Hippokrateselt, Aristoteleselt, Plinius Vanemalt, Galenoselt.