# data[].attributes.body
Felicitări pentru documentare și proiect.

# data[].attributes.body
Încercările de suicid la metrou și căderile accidentale pe șine sunt bine reflectate de presă din cauza perturbărilor de circulație produse, dar numărul lor exact nu este raportat oficial. O statistică din 2011 menționează 6 tentative, din care majoritatea eșuate.Pe 12 decembrie 2017 au avut loc o crimă și o tentativă de omor comise de aceeași persoană prin împingerea victimelor în fața trenurilor de metrou. Persoana vinovată a fost condamnată la închisoare pe viață.
De-a lungul istoriei metroului bucureștean au avut loc mai multe incidente ce au provocat închiderea unor porțiuni de linie și evacuarea călătorilor. În timpul construirii primelor trei magistrale, complexul de stații de la Piața Unirii a fost inundat de mai multe ori de râul Dâmbovița.În 2010 numărul de evenimente a crescut, lucru pus de liderii sindicali pe seama unor probleme de fiabilitate ale trenurilor  sau a întreținerii deficitare a rețelei și a materialului rulant

Deoarece metroul reprezintă un tip de transport feroviar, accidentele și incidentele produse pe rețea sunt investigate de Agenția de Investigare Feroviară Română

# data[].attributes.body
1.)https://ro.wikipedia.org/wiki/Metroul_din_Bucure%C8%99ti Metrorex

# data[].attributes.body
Accesul în stațiile de metrou se face prin scări fixe, scări rulante, lifturi sau platforme înclinate, majoritatea stațiilor fiind accesibile persoanelor cu dizabilități. Arhitectura stațiilor este diferită, fiind adaptată situației specifice, însă majoritatea stațiilor se întind pe două nivele: vestibulul și peronul.După punerea în serviciu a stațiilor, au mai fost construite ieșiri suplimentare (de exemplu la Piața Victoriei și Tineretului) sau tuneluri ce leagă metroul de diverse centre comerciale (Piața Sudului de Sun Plaza,Piața Unirii de Unirea Shopping Center).

Începând cu luna aprilie 2017, sistemul de acces din 41 de stații a fost modificat, fiind introdus  un sistem de taxare ce  permite mai multe modalități de plată (cartele magnetice, carduri contactless, prin telefonul mobil etc.)
În spațiile de acces au fost amenajate diverse spații comerciale (restaurante, librării, magazine), uneori cu nerespectarea spațiilor de evacuare, iar pe peroane sunt prezente automate cu alimente și băuturi. În stațiile Grozăvești, Piața Unirii și Apărătorii Patriei sunt amenajate spații sportive (sală de forță, de box și de lupte) unde activează Clubul Sportiv Metrorex.

În ceea ce privește rețelele publice de telecomunicație, toate companiile de telefonie mobilă au acoperire în stațiile de metrou, iar compania RCS & RDS oferă și acoperire WiFi.

# data[].attributes.body
Compania asigură serviciul de transport public  în municipiul București pe baza unui contract de servicii.Deoarece costul biletelor  și celelalte venituri nu acoperă costurile, compania este subvenționată de Statul Român, în anul 2019 primind aproximativ 617,5 milioane RON (subvenții pentru exploatare, dar și pentru investiții).Suma crește anual, proporțional cu cheltuielile total

# data[].attributes.body
Veniturile Metrorex au fost în 2019 de 921,4 milioane RON, în creștere cu 7,7% față de 2018, iar câștigul mediu lunar per salariat era în 2013 de peste 7500 de lei brut pe lună, incluzând sporurile.
Din veniturile totale, 50% reprezentau subvenții pentru exploatare, iar 17,4% alte subvenții. Cele mai mari cheltuieli sunt înregistrate cu personalul (551 de milioane RON) și cu mentenanța trenurilor (155,5 milioane RON)

# data[].attributes.body
Planurile de dezvoltare viitoare ale metroului includ extensii ale primelor trei magistrale, finalizarea magistralelor 4 și 5 până la Gara Progresul, respectiv până la depoul Pantelimon, precum și construcția a încă două magistrale (M6 Gara de Nord-Aeroportul Otopeni și M7 Colentina-Rahova). În afară de M7, restul proiectelor au fost începute și se aflau la sfârșitul anului 2020 în diverse stadii de implementare.

# data[].attributes.body
Prețul biletelor de metrou este stabilit de Ministerul Transporturilor prin ordin, iar plata călătoriei se face prin cartele magnetice și carduri RFID, fiind posibilă inclusiv plata directă cu cardul bancar.

# data[].attributes.body
La sfârșitul anului 2020, rețeaua de transport a metroului bucureștean se întindea pe 76,12 km de cale dublă, existând cinci magistrale cu 62 de stații, iar distanța medie între două stații este de 1,5 km. Rețeaua de metrou deține doar 4% din lungimea de transport public a orașului București și circa 20% din volumul total al călătorilor. În 2019, metroul din București a transportat 179,17 milioane de pasageri.

# data[].attributes.body
Construcția primului tronson a început în 1975 și a fost realizată de unitățile de construcții din cadrul unor ministere, fiind terminată în 1979. Stațiile au fost realizate cu un aspect simplu, favorizând traficul mare de călători, iar materialul rulant a fost construit exclusiv în România, la Arad. În perioada 1979-1989 extinderea rețelei a continuat într-un ritm alert, însă lucrările au fost afectate de comenzile politice și schimbările de opinie ale conducerii statului, numele și traseul magistralelor fiind schimbate de mai multe ori.

# data[].attributes.body
Metroul bucureștean este un sistem de transport care deservește capitala României, București. Construită în anii 1970 și deschisă in  noiembrie 1979 sub administrarea Întreprinderii de Exploatare a Metroului, rețeaua s-a dezvoltat rapid până în 1989. A fost divizat în cinci companii distincte, iar întreprinderea de exploatare a fost transformată  în societate comercială. Metrorex este deținută integral de Statul Român prin Ministerul Transporturilor, cel care asigură și subvenția ce acoperă aproximativ jumătate din veniturile companiei.Metrorex  are în exploatare 54 de trenuri care acoperă un număr de 62 de stații de metrou