# data[].attributes.body
Teimme hyönteishotelleja ja siilien talvipesiä, kun lapset alkoivat ihmetellä, että minne siilit menevät talvisin ja missä hyönteiset asuvat. (ja vielä pidemmin voi olla tekstiä)

# data[].attributes.headline
Sisu-saukon matkassa asioita tehdään todeksi kaikille varhaiskasvatuksen yksiköille.

# data[].attributes.subject
Sisu-saukon matkassa asioita tehdään todeksi kaikille varhaiskasvatuksen yksiköille.

# data[].attributes.body
1. kerta

Kävimme aihetta läpi kahdessa eri pienryhmässä, joissa suurin osa lapsista on 5 -vuotiaita. Piirsin valkotaululle talvisen maiseman, johon lisäsin lajikortteja. Niiden avulla pohdimme erilaisten eliöiden selviytymistapoja talven aikana. Mietimme minkälaista apua ihminen voi tarjota talvella ja mille eliöille? Päädyimme lopulta siihen, että meillä on mahdollisuus auttaa joko lintuja talviruokinnalla tai hyönteisiä tekemällä hyönteishotelleja. Molemmat pienryhmät päätyivät äänestämällä tekemään hyönteishotelleja.

Katsoimme valkotaululle heijastettuna kuvia hyönteishotelleista sekä lyhyen videon niiden rakentamisesta: https://www.youtube.com/watch?v=HEIj9Jkl6kc . Mietimme millaisia materiaaleja hyönteishotellia varten tarvitaan. Tämän jälkeen jokainen sai piirtää oman näkemyksensä hyönteishotellista ja kertoa mitä materiaaleja kuvasta löytyy. Kasvattaja kirjasi lasten kertomat asiat kuvaan.

2. Kerta

Mietimme mitä myötätunto on. Piirsin taululle kuvan surullisesta ihmisestä ja toisesta, joka huomaa toisen surun. Mietimme, mitä tämä toisen surun huomannut henkilö tuntee ja kuinka hän voi osoittaa myötätuntoaan toiselle. Kuvassa henkilöiden ilmeet muuttuivat, kun keskustelun edetessä surullinen sai lohdutusta myötätuntoiselta kaveriltaan. Tunne- ja kaveritaitoja ryhmässä on käsitelty säännöllisesti jo viime toimintakauden aikana ja ne kuuluvat säännöllisenä osana toimintaa edelleen.

Katsoimme myös erilaisia luontokuvia, joista mietimme mitä ajatuksia ne meissä herättävät ja tuleeko meille tarve auttaa sekä ketä. Mietimme myös onko halumme auttaa aina hyväksi vai pitäisikö tilanteen antaa edetä omalla painollaan esim. lintu vetää kastematoa maasta tai perhonen on tarttunut hämähäkin seittiin. Molemmissa tilanteissa lapsilla oli tarve auttaa ns. heikompaa.  Näistä nousi mielenkiintoisia keskusteluja mm. pitäisikö perhonen pelastaa. Kysyin mitä hämähäkki sitten syö? Kerroin myös oman epäonnistuneen pelastusyritykseni, sillä hämähäkin verkko on tosi tahmeaa ja vaikeaa irrottaa rikkomatta perhosen siipiä. Linnun kohdalla moni halusi säikäyttää linnun tiehensä, jotta kastemato pelastuu. Mietimme kenelle lintu kesäkuvassa kastematoa luultavimmin kerää. Lapset itse ymmärsivät, että sitten poikaset eivät saisi ruokaa. Yksi lapsi ehdotti, että annetaan kastemadon sijaan linnulle koppakuoriaisia. Kysyin eikö koppakuoriaisen kohtalo sureta? Lapsi vastasi, että ei, kun ei ole niin söpö. Kysyin eikö koppakuoriainenkin halua vain elää elämäänsä, kuten kastemato ja lintukin? Tämä jäi selvästi mietityttämään koppakuoriaistarjoilua ehdottanutta.

Mietimme kenelle voisimme osoittaa lähistöllä myötätuntoa ja päätimme piirtää vieressä olevan vanhusten palvelutalon asukkaille postia ilahduttamaan heitä. Veimme yhteen kirjekuoreen kootut piirustukset sekä saatekirjeen toisena päivänä ulkoiluaikaan yhdessä palvelutalon postilaatikkoon.

3. Kerta

Kävimme kahtena eri päivänä pienryhmittäin keräämässä materiaalia hyönteishotelleihin. Tämä osuus venyi, kun oli paljon sateisia, kosteita päiviä. Lähdimme, kun tuli pakkaspäivä ja materiaali oli kuivaa kerättäväksi. Lapset olivat innokkaita keräämään materiaalia ja muistivat hienosti mitä olimme hyönteishotelleja piirtäessä materiaaleista keskustelleet.

4. Kerta

Olimme suunnitelleet hyönteishotellien rakentamisen aloituksen, mutta henkilökuntavajeesta johtuen jouduimme siirtämään tekoa myöhempään. Osa lapsista oli jo kovasti odottanut hyönteishotellien rakentamista ja he olivat selvästi pettyneitä, kun aloitus siirtyi.

5. kerta (1/22)
Pääsimme viimein työstämään hyönteishotellia. Lapset olivat kovin innokkaita, vauhdikkaita ja itseohjautuvia. Hotelli jäi hieman kesken, mutta työstämme sen loppuun. Hotelli tehtiin yhteistyönä isoon tyhjään säilykepurkkiin.

6. kerta
Katsoimme yhdessä videon, jossa kettu jahtaa talvella hiirtä kaupunkiympäristössä. Kettu jopa leikittelee saaliilla. Lapset olivat iloisia ketun puolesta, mutta muuttuivat totisemmiksi, kun pohdimme asiaa hiiren näkökulmasta. Pohdimme sitä kuinka samaan aikaan voi toisen puolesta olla iloinen ja silti surra toista.

7. kerta
Leikimme metsäretkellä piilotusleikkiä, jossa kuusitiaiset vievät ruokaa (=käpyjä) talven varalle piiloon ja talitiaiset siirtävät kuusitiaisten ruokaa piilosta toiseen. Lopuksi kuusitiaiset etsivät 5 käpyä. Pohdittiin oliko käpyjä helppo löytää uudelleen. Etenkin, kun joku muu on niitä saattanut jo viedä (syödä tai piilottaa muualle). Kerroin myös miten haasteellista pikkulinnuilla on selvitä talvesta. Päätimme viedä pikkulinnuille talipalloja evääksi seuraavalla retkellä.

(vo Terhi Kämäräinen)

# data[].attributes.body
Metsäretkellä Huomaa hyvä! Vahvuus varis jumpan jälkeen metsän eläimelle pesän rakennus.

# data[].attributes.headline
Metsäretkillä koko ryhmä toimii roskapoliisina. Lapsilla roskapoliisin kiikarit (wc-paperirullista tehdyt) sekä poliisiliivit (turvaliivit) sekä käsissä roskapihdit (grillipihdit), joilla roskia kerätään viikoittaisilla metsäretkillä. Lajittelemme metsässä roskat värikoodatuihin roskapusseihin ja aina retkien lopuksi viemme yhdessä roskat oikeisiin jäteastioihin. 

# data[].attributes.subject
Metsäretkillä koko ryhmä toimii roskapoliisina. Lapsilla roskapoliisin kiikarit (wc-paperirullista tehdyt) sekä poliisiliivit (turvaliivit) sekä käsissä roskapihdit (grillipihdit), joilla roskia kerätään viikoittaisilla metsäretkillä. Lajittelemme metsässä roskat värikoodatuihin roskapusseihin ja aina retkien lopuksi viemme yhdessä roskat oikeisiin jäteastioihin. 

# data[].attributes.body
1. Koko koulun yhteinen leivontapäivä
2. Myyjäiset (kodin- ja koulun yhteistyö)
3. Tuotot -> MLL: ''Auta leipomalla''

# data[].attributes.body
Olemme käsitelleet aihetta myös kirjallisuuden kautta.

# data[].attributes.headline
Eläydyimme eri eliöiden elämään kahdella eri metsätuntikerralla syksyllä ja jatkamme keväällä. Lisäksi meillä on ollut oppilaiden itsensä aloittama myötätuntoprojekti, jossa ötökät pelastetaan sisältä ulos ja leikkipihalta metsään pois tallautumasta. Ötököistä saa myös ottaa kuvia tai pyytää opettajaa ottamaan luokan kännykällä kuvan. Sitten etsimme netistä, mikä laji on kyseessä. 

# data[].attributes.subject
Eläydyimme eri eliöiden elämään kahdella eri metsätuntikerralla syksyllä ja jatkamme keväällä. Lisäksi meillä on ollut oppilaiden itsensä aloittama myötätuntoprojekti, jossa ötökät pelastetaan sisältä ulos ja leikkipihalta metsään pois tallautumasta. Ötököistä saa myös ottaa kuvia tai pyytää opettajaa ottamaan luokan kännykällä kuvan. Sitten etsimme netistä, mikä laji on kyseessä. 

# data[].attributes.body
Lapset keksivät itse leirillä totuttaa kanaemon huomasta itsenäistyneitä tipuja ihmisen kosketukseen ja sylissä oloon. Tipujen hermostunut olemus vaihtui rauhaisaksi kun lapset yhteistyössä hemmottelevat herkuilla ja silityksillä. Yksi kana jopa nukahti lapsen polvelle. Keskustelimme ohessa miksi tämä on tärkeää, esimerkiksi terveyden tilan tarkkailun kannalta. Sekä erilaisista elämänvaiheista.

# data[].attributes.body
Sudenpentujen päiväretkellä Nuuksiossa suunniteltu aistiretken järjestämistä laumalle. Aistiretki voisi tapahtua kolon lähipuistossa, pienessä, mutta vanhassa Katri Valan puistossa Helsingissä. Kaupunkiluonto puhuttelee, aistiretki voisi liittyä sudenpentujen luonnossa liikkumisen merkkiin.

# data[].attributes.headline
mietimme miten voimme auttaa eläimiä selviämään luonnossa eri vuoden aikoina. Ja päädyimme, että talvella voisimme tehdä ruokaa mm. linnuille ja kesäisin laitaisimme eläimille juomapisteitä.

# data[].attributes.subject
mietimme miten voimme auttaa eläimiä selviämään luonnossa eri vuoden aikoina. Ja päädyimme, että talvella voisimme tehdä ruokaa mm. linnuille ja kesäisin laitaisimme eläimille juomapisteitä.

# data[].attributes.body
Kahden lapsen (n. 3 v.) ja toisen vanhempien kanssa istutettiin talvivalkosipulia (kynsiä ja itusilmuja).

Tarkoituksena on havainnoida kasvin elinkaarta ja oman huolenpidon vaikutuksia siihen. Muita tärkeitä näkökulmia ovat vuodenkierto, oman ruoan kasvatus sekä henkilökohtainen (tunne)yhteys kasvikuntaan.

Istutuspäivä oli 15.10.2021. Istutuksen vaiheet olivat:
- kynsien ja itusilmujen valikointi
- kasvupaikan kevyt möyhentäminen puukepeillä
- maan lisäravitseminen (tuhka, biotiitti ja kanankakka)
- istutusreikien painelu
- kynsien ja itusilmujen istuttaminen ja peittely mullalla
- alueen merkitseminen
- hyvän kasvuonnen ja talviunen toivotukset sipuleille

Tarkoituksena talven ja alkukevään aikana perehtyä talvivalkosipuliin lajina, esim. Piia  & Petra Hintikaisen teoksen Tanen opas talvivalkosipulin kasvatukseen avulla.

Kevään ja kesän mittaan seurataan valkosipulien kasvua, maistellaan miedon valkosipulisia kukkavarsia ja mietitään, mitä sipulit tarvitsevat voidakseen hyvin. Elo-syyskuussa sitten nostetaan sato ja nautitaan siitä. Ja kenties jälleen lokakuussa istutetaan seuraavat kynnet ja itusilmut.

# data[].attributes.body
Eskarin aidalla ja puissa juoksentelevat oravat ovat herättäneet lasten huomion ja kiinnostuksen heti toimintakauden alkaessa. Niiden elämää on seurattu syksystä lähtien. Lapset ovat keränneet käpyjä ja pihamäntyjen alla syötyjen käpyjen suomut ovat puhututtaneet monesti. Kylmenneet ilmat ja ensilumi saivat miettimään oravien selviytymistä talvesta.

Kiinnitimme pihapuuhun oraville oman ruokintalaudan ja täytimme sen pähkinöillä. Kosteat syyssäät saivat pähkinät homehtumaan ja lauta piti tyhjentää ja puhdistaa. Pakkasten tullen pääsimme täyttämään laudan uudestaan. Jännityksellä olemme odottaneet, milloin oravat oppivat hakemaan syötävää. Sinitiaiset ja talitiaiset sen sijaan ovat jo laudan löytäneet. Ne pyrähtävät kannen alle ja käyvät siellä syömässä tai hakemassa pähkinöitä. Niinpä nyt pohdimme linnuille omaa ruokintapistettä.

Projekti jatkuu…

# data[].attributes.body
Satunurkkauksessamme virtaa Kymijoki laivoineen, kaloineen sekä valitettavasti myös roskineen. Yhdessä lasten kanssa pohdimme kalojen elämää joessa. Miltä kalasta tuntuu ja miten se voi kun se syö kauniisti kiiltäviä roskia? Miksi mahaan sattuu? Lapset halusivat auttaa kaloja ja kerättiin yhdessä roskat pois joesta. Kaloja ei voinut siivota "joesta" pois koska silloin ne kuolisivat.                                                      Isompien kanssa roskien lajittelua sekä kierrätystä. Koska ei muoviroskista löydy kävelymatkan sisällä lapset keksivät että jokainen voi vuorollaan viedä muovit yhdessä vanhempien kanssa. Muut roskat viedään yhdessä kierrätyspisteelle.

# data[].attributes.headline
Päiväkodin lapset pohtimassa myötätuntoa ja toisten auttamista

# data[].attributes.subject
Päiväkodin lapset pohtimassa myötätuntoa ja toisten auttamista

# data[].attributes.body
Helsingin Pitäjänmäessä sijaitsevassa päiväkodissa Kamussa pohdimme lasten kanssa mitä myötätunto tarkoittaa. Kamussa painotetaan vahvuuspedagogiikkaa ja tunnekasvatusta, joten lapset olivat jo melko hyvin perillä siitä mitä myötätunto on. Keskustelimme erilaisista auttamistilanteista ja lähdimme hiippailemaan pitkin päiväkotia kuin tontut konsanaan ja tarkkailimme erilaisia tilanteita, joissa me voisimme olla avuksi. Teimme pieniä auttamistehtäviä, kuten autoimme pienempiä pukemistilanteessa ja nostelimme pudonneita tossuja ja leluja. Keskustelimme tilanteista yhdessä jälkeenpäin.

Toisella kerralla laajensimme aihetta ja pohdimme miten muita kuin ihmisiä voisi auttaa. Tutustuimme tarkemmin läheiseen pieneen metsikköön ja siellä mahdollisesti eläviin eläimiin. Eläydyimme eläinten elämään loikkien, piiloutuen ja ruokaa etsien. Huomasimme harmiksemme, että metsikössä oli jonkin verran roskia, joten keräsimme roskat pois ja autoimme tällä tavalla metsikön eläimiä.

Olemme laajentamassa päiväkodin pientä puutarhaa tulevana vuonna ja kevään aikana käsittelemme myötätuntoa ja auttamista enemmän. Lapset pääsevät pohtimaan kuinka niin ihmisiä kuin muitakin eläimiä voi auttaa ja puutarha tulee oppimisympäristönä tukemaan tätä. Suunnitelmissa ovat niin linnunpöntöt kuin hyönteishotellitkin. Projektin tiimoilta perustimme matokompostin päiväkodille, jonka kautta opettelemme ravinteiden kiertoa ja myös toisista huolehtimista. Lapset hoitavat kompostia innolla ja seuraavat matojen ahkerointia.

# data[].attributes.body
Oppilaat olivat innostuneita ja keksivät monenlaisia hauskoja ja innovatiivisia ympäristöystävällisiä keinoja liikkumiseen.

Piirustukset tehtiin useimmin parin tai ryhmän kanssa sekä yksin.

Projektin aikana oppilaat keskustelivat luonnosta sekä luonnosta huolehtimisesta konkreettisilla myötätuntoteoilla kuten energian kulutuksen vähentämisellä ja vihreällä tavalla liikkua.

# data[].attributes.body
Meillä lähdettiin liikkeelle siitä, mitä myötätunto on. Aluksi mietittiin onko joku nähnyt jonkun, ihmisen tai eläimen surullisena, yksinäisenä ja iloisena. Mietittiin miltä se tuntuu ja mitä silloin halusi tehdä.
Luettiin myös Vahvuusvariksen myötätuntotarina ja sitä kautta mietittiin lisää myötätunnosta. Ja mietittiin miten meissä näkyy myötätunto.

Luettiin myös kirja Minä voitin, Minä hävisin.
Näiden pohjalta ryhmässä on alkanut näkymään puhuttuja myötätunto tekoja. On kivaa kuulla lasten lohduttavan toisen loukatessa, mutta nyt myös pelien aikana on saatu enemmän kuulla häviäjän suusta iloa toisen puolesta ja voittajan taas kannustavan häviäjää ja muistellessa, että viimeksi sinä voitit.

Lapset ovat saaneet myös esittää teatterina tarinoita myötätunnosta. Siellä meillä on seikkailleet ihmisten lisäksi Afrikan eläimet.