# data[].attributes.body
Francusko je društvo prije revolucije bilo podijeljeno na 3 staleža. Prvi stalež su činili plemići kojih je bilo oko 350000 tisuća. Drugi stalež je činilo svećenstvo kojih je bilo oko 120000 i treći stalež koji je bio podijeljen na 2 dijela. Prvi dio činili su poduzetnici, bankari, trgovci i njih je bilo oko 26 milijuna. Drugi dio trećeg staleža su činili seljaci i kmetovi. Njih je bilo 23 milijuna.

# data[].attributes.body
Prvi su stalež činili plemići kojih je bilo oko 350000. Najraskošnije su živjeli oni na kraljevu dvoru. Uz sve prihode s njihovih velikih posjeda, primali su i godišnje plaće, a često su imali i druge izvore zarade. Život u velikoj raskoši  zahtijevao je sve više novaca pa su se mnogi plemići zaduživali. Niže plemstvo živi skromnije.

# data[].attributes.body
Svećenstvo je činilo 2. stalež. Bilo ih je oko 120000. Oni su imali goleme prihode iz više izvora: s mnogih veleposjeda, nekretnina u gradovima te od crkvene desetine. Neki od svećenika su bili plemići, a neki pučani. Dijelili su se na više svećenstvo (biskupi, opati i kanonici) i niže svećenstvo. Biskupi su živjeli raskošno poput svjetovnih velikaša, a niže svećenstvo je živjelo skromnije. U Francuskoj je 1789. bilo 139 biskupa i svi su podrijetlom bili plemići.

# data[].attributes.body
Pripadnika 3. staleža je bilo više od 26 milijuna. Bili su podijeljeni na dvije grupe. Prvu su činili poduzetnici, bankari, trgovci... Oni su se bogatstvom mogli mjeriti s plemstvom, no svejedno nisu mogli donositi odluke.
Drugu su grupu činili seljaci i kmetovi. Njih je bilo oko 23 milijuna od ukupnih 26 milijuna. Slobodnih seljaka bilo je više od kmetova, no većina njih nije mogla živjeti od malo zemlje koju su posjedovali ili koju su imali u zakupu. Zato su tražili dopunske prihode kao najamni radnici ili u seoskom obrtu. Političke događaje nisu shvaćali ali su se rado uključivali u svaku pobunu koja bi im mogla olakšati svakodnevnicu.

# data[].attributes.body
Francuski kralj Luj XVI. odlučio je sredinom 1789. godine sazvati Skupštinu državnih staleža. Raskošan život dvora uveliko je povećao državni dug te je država bila na rubu propasti. Kralj je stoga htio od državnih staleža zatražiti odobrenje za uvođenje novih poreza. Treći je stalež u tome vidio mogućnost za popravljanje svojega položaja. Kralj je udvostručio broj trećeg staleža kako bi ih bilo jednako kao u prva dva staleža. Svaki je stalež imao po jedan glas.

# data[].attributes.headline
Događaj koji je natjerao 3. stalež na pobunu

# data[].attributes.subject
Događaj koji je natjerao 3. stalež na pobunu

# data[].attributes.body
3. je stalež bio ljut jer su znali da će se 1. i 2. stalež dogovoriti, te da će oni izgubiti. Pokušali su zatražiti zasebno glasanje no nije im uspjelo. Proglasili su se Ustavotvornom skupštinom koja je trebala donijeti novi Ustav-temeljni državni zakon. Kralj i ostatak povlaštenih staleža bili su zabrinuti razvojem događaja, pa su počeli pripremati nasilno rušenje Ustavotvorne skupštine.

# data[].attributes.body
Francuska revolucija počela je 14. srpnja 1789. osvajanjem Bastille. Naoružani stanovnici Pariza su napali i osvojili tu tvrđavu doznavši da kralj prikuplja vojsku koja bi trebala rastjerati skupštinu.
Bastille je bila zloglasni zatvor i simbol kraljeva apsolutizma.
Dan 14.7 se u suvremenoj Francuskoj slavi kao nacionalni praznik.
Revolucija se ubrzo proširila i po ostalim gradovima i selima Francuske. Seljaci su napadali dvorce i spaljivali su isprave u kojima su navedene njihove kmetske obaveze. Kraljevska se vlast urušavala. Početkom kolovoza Narodna je skupština ukinula porezne i druge povlastice prvim dvama staležima, čime je srušen stari poredak.
https://youtu.be/DmDSW-QGHTQ

# data[].attributes.body
U rujnu 1791. godine Ustavotvorna skupština je donijela Ustav kojim je Francuska proglašena ustavnom monarhijom. Kralj je otada dijelio vlast sa Skupštinom: ona je donosila zakone, odlučivala o ratu i miru, a kralju je ostavljena mogućnost zabrane. Kralj nije mogao zabraniti pri donošenju državnog proračuna, a nije mogao niti raspustiti skupštinu. Ustav je potvrdio ravnopravnost građana pred zakonom, ali puna ravnopravnost nije ostvarena. Primjerice, biračko je pravo i dalje ostala povlastica manjine jer je ograničeno imovinskim statusom. Puno biračko pravo imali su samo bogati, a ženama je i dalje uskraćeno.
Interese siromašnih građana u Skupštini su zastupali jakobinci koje je vodio Maximilian Robespierre. Jakobinci su dobili ime po samostanu svetog Jakova u Parizu. Zauzimali su se za ukidanje monarhije i proglašenje republike te za opće pravo glasa muškaraca.
Žirodinci su bili protiv općeg prava glasa. Oni su zastupali interese bogatoga građanstva, a nazvani su prema francuskoj pokrajini Gironde, u kojoj je bilo mnogo njihovih pristaša.

# data[].attributes.body
Francuska je vojska u početku uglavnom doživljavala poraze. Polovica je časnika već prije napustila zemlju, disciplina je u jedinicama bila slaba. Habsburška i Pruska vojska su došle nadomak Parizu. U takvim su teškim okolnostima jačale sumnje da kralj surađuje s protivničkim silama pa ga je skupština udaljila s prijestolja. Neprijateljski je prodor zaustavljen, a općim pravom glasa izabrana je nova skupština- Narodni konvent. U rujnu 1792. Konvent je ukinuo kraljevstvo i Francusku proglasio republikom. Dva mjeseca kasnije pronađen je tajni željezni ormar, ugrađen u zidu dvorca. Dokumenti koji su se u njemu nalazili potvrdili su sumnje u kraljeve tajne veze s neprijateljem. Kralj je osuđen na smrt i pogubljen sljedeće godine.

# data[].attributes.body
Jakobinci su u lipnju 1793. zbacili žirodince i preuzeli vlast. Uspjeli su bolje organizirati obranu i natjerati neprijatelje na povlačenje, ali su istodobno u zemlji uveli teror. Zastrašivali su i zatvarali svoje protivnike te ih bez milosti osuđivali na giljotinu. Osumnjičenicima za djelovanje protiv revolucije sudilo se giljotinom. Pobune protiv jakobinaca diljem zemlje ugušene su silom. Tijekom 14 mjeseci vlasti jakobinci su pogubili gotovo 40000 ljudi, među njima i kraljicu Mariju Antoanetu. Zbog strahovlade koju su uveli izgubili su potporu naroda i zbačeni s vlasti.
https://youtu.be/o3HpPSHnFsc

# data[].attributes.attachment_link.title
Louis XVI (giljotiniran 21. siječnja 1793.) i Francuska revolucija - TV kalendar 21. 1. 2013.

# data[].attributes.body
Radi revolucije, puno se toga promijenilo. Francusko društvo nije podijeljeno na 3 staleža i svatko ima pravo na pojedinačno glasanje.
Francuska ima svoga predsjednika, a ne kralja što znači da je republika, a ne kraljevina.
Donesena je Deklaracija o pravima čovjeka i građanina koja govori o tome kako bi svi pred zakonom trebali biti jednaki, ravnopravni.
Revolucija je završila krvavo ali zato svaki čovjek ima pravo na slobodu.