# data[].attributes.body
sukupolvi
kohdata
sotilas
sotaveteraani
päättyä
kuoro

1. Mitä tarkoittaa sotaveteraani?
2. Minkä ikäisiä ihmisiä juhlissa oli?
3. Mitä musiikkia juhlissa oli?
4. Miksi Jenni Haukiolla oli tauko kättelystä?
5. Tulivatko Suomen entiset presidentit ensimmäisenä juhliin?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sukupolvet kohtasivat Linnan juhlissa

Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlaa vietettiin itsenäisyyspäivänä Presidentinlinnassa Helsingissä. Linnan juhlien teema oli sukupolvien kohtaaminen.

Sukupolvien kohtaaminen tarkoitti sitä, että juhliin oli kutsuttu vanhoja ja nuoria suomalaisia. Vieraiden joukossa oli vanhoja sotaveteraaneja. Sotaveteraanit ovat entisiä sotilaita, jotka taistelivat toisessa maailmansodassa vuosina 1939 ‑ 1945.

Juhlissa oli mukana myös nykyisiä nuoria. Nuorista vieraista eniten huomiota herätti poplaulaja Alma Miettinen. Hän saapui juhliin siskonsa Anna Miettisen kanssa.

Kun kättely päättyi, Linnan juhlissa kuultiin kuorolaulua. Ylioppilaskunnan laulajat ja Philomela-kuoro lauloivat Jean Sibeliuksen Finlandia-hymnin. Lisäksi kuultiin Maamme-laulu.

Linnan juhliin tuli 1 900 vierasta, joita kaikkia presidentti Sauli Niinistö ja rouva Jenni Haukio kättelivät. Jenni Haukio odottaa ensimmäistä lastaan. Siksi hän lepäsi ensimmäisen kättelykierroksen jälkeen. Haukio palasi kättelemään, kun entiset presidentit tulivat kättelyvuoroon.

Melkein kolme miljoonaa ihmistä seurasi Linnan juhlia televisiosta. Lukumäärä on uusi ennätys.

Lähde STT

Mitä mieltä olit jutusta?

Sain uutta tietoa En ymmärtänyt juttua Pidin tästä jutusta

# data[].attributes.attachment_link.title
Sukupolvet kohtasivat Linnan juhlissa | Selkosanomat

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlaa vietettiin itsenäisyyspäivänä Presidentinlinnassa Helsingissä. Linnan juhlien teema oli sukupolvien kohtaaminen. Sukupolvien kohtaaminen tarkoitti sitä, että juhliin oli kutsuttu vanhoja ja nuoria suomalaisia. Vieraiden joukossa oli vanhoja sotaveteraaneja. Sotaveteraanit ovat entisiä sotilaita, jotka taistelivat toisessa maailmansodassa vuosina 1939 ‑ 1945. Juhlissa oli mukana myös nykyisiä nuoria.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Televisiokamerat päästettiin itsenäisyyspäivän vastaanotolle Presidentinlinnaan mukaan 1950-luvulla, mutta radio oli ollut paikalla jo aiemmin. Ensimmäiset suorat lähetykset Linnan juhlista nähtiin jo heti tv-toiminnan alkuvuosina, mutta suora lähetys vakiinnutti paikkansa itsenäisyyspäivän illassa vasta 1980-luvulla. 2000-luvulla Linnan juhlat keräsikin tv:n ääreen jopa pari miljoonaa suomalaista.

Suomen itsenäisyyspäivää vietetään 6. joulukuuta. Juhlinta ajoittuu päivään, jolloin eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen.

Presidentinlinnan itsenäisyyspäivän vastaanotto sai alkunsa vuonna 1919. Tuolloin tunnin kestävää juhlaa 150 vieraalle isännöi presidentti K. J. Ståhlberg. Tarjoilu oli vaatimatonta: kahvia ja makeaa leipää. Ensimmäiset isot juhlat järjestettiin vuonna 1922. Juhlien symboliksi muodostunut kättely tuli mukaan vuonna 1925.

Itsenäisyyspäivän vastaanotolle kutsutaan joka vuosi Suomen poliittista johtoa, ulkomaisia diplomaatteja, vuoden aikana ansioituneita kulttuuri- ja urheiluvaikuttajia sekä presidentin maakuntamatkoillaan kohtaamia ihmisiä.

Ensimmäinen radioitu Linnan juhlat kuultiin vuonna 1949. Tuolloin kaikki 1 900 vierasta kätteli J.K. ja Alli Paasikiven lisäksi presidenttiparin tytär Annikki Paasikivi. Vielä tuolloin ei muoti ollut pääasiassa, sillä toimittajat eivät rohjenneet juhla-asuja radiossa kommentoida.

Vuonna 1956 Urho Kekkonen isännöi Linnan juhlia ensimmäisen kerran yhdessä vaimonsa Sylvin kanssa. Vieraita oli kutsuttu noin 1 500, kerrottiin Suomen Filmiteollisuuden katsauksessa. Seuraavana vuonna kutsuttujen lista oli noin 200 nimeä pitempi. Lii-Filmin katsauksessa nähdään hienoa pukuloistoa. Itse juhlat vaikuttavat vähemmän koreografioiduilta kuin mihin suorien televisiolähetysten aikana olemme tottuneet.

Vuonna 1959 seuratuimpia vieraita olivat poliitikot ja heidän puolisonsa. Erityisesti rouva Alli Paasikiven tyyliä kehuttiin "viehättäväksi ja hillityksi". Vieraita Linnassa oli peräti yli 2 000.

Linnan juhlia näytettiin tv:ssä jo heti Suomen television toiminnan alettua vuonna 1957. Radiokuuntelija-lehti kertoi jo etukäteen teknisistä ongelmista, joita tv-kameroiden sijoittaminen Linnaan tiesi. Toinen kamera oli silti saatu sijoitettua parvekkeelle kuvaamaan yleiskuvaa ja toinen valtiosalin nurkkaukseen. "Vaikeuksistakin tietoisina Yleis-TV on halunnut tehdä voitavansa palvellakseen katselijoitaan suuren juhlatapahtuman kuvaamisella", lehdessä kirjoitettiin vuonna 1957. Varhaisin Ylen arkistossa säilynyt suora tv-lähetys on vuodelta 1967. Tv-lähetyksen Suomen 50-vuotissyntymäpäivän juhlista avasi Teija Sopasen juhlava kuulutus.

Samana vuonna tallensivat tv-kamerat myös vaihtoehtoisen tapahtuman, kun Marraskuun liike järjesti alkoholistien itsenäisyysjuhlan. Ohjelma nähtiin kylläkin tv:ssä vasta itsenäisyypäivää seuraavana päivänä, mutta silti se aiheutti katsojissa ärtymystä. Television ohjelmaneuvosto päätyi kuitenkin sille kannalle, että tällaiset yhteiskunnan kovaosaisten ongelmia valottavat ohjelmat ovat tarpeellisia ja hyväksyttäviä - itsenäisyyspäivänäkin.

Myös vuonna 1968 Linnan juhlat nähtiin suorana tv:ssä, mutta seuraavina vuosina juhlista tehtiin vain koostelähetys. Vuonna 1968 Linnassa kuultiin kevyempää musiikkia kuin aiempina vuosina, ja tanssilattialla nähtiin muun muassa letkajenkkaa. Sylvi Kekkosen toivomuksesta juhliin kutsuttiin entistä enemmän kulttuurivaikuttajia.

Linnan juhlia ei järjestetty vuonna 1974, sillä Sylvi Kekkonen kuoli juuri itsenäisyyspäivän alla. Aiemmin Linnan juhlia oli peruttu sotien, presidentin sairastelun, laman sekä Linnan korjaustöiden vuoksi.

Vuonna 1975 juhlaa vietettiin hieman uudistunein menoin. Tuolloin sai alkunsa perinne pitää juhlakonsertti Finlandia-talossa. Lyhyessä katsauksesta Linnan juhlista näytetään pitkään juhlijoiden kenkiä heidän astellessaan kättelemään presidenttiä. Voidaan huomata, että tuolloin vieraat eivät kävelleet presidentin luokse punaista mattoa pitkin, vaan paljasta parkettia.

Vuonna 1982 Linnaa isännöi ensi kertaa presidentti Mauno Koivisto Tellervo-vaimoineen. Ensimmäisen kerran kymmeneen vuoteen itsenäisyyspäivän vastaanotolla oli siis myös emäntä. Tellervo Koivisto kertoi, että hän ei osallistunut juhlien järjestämiseen eikä oikeastaan huomannut juurikaan eroa aiempien vuosien juhliin.

Koiviston presidenttikausilla Linnan juhlia avattiin enemmän medialle. Televisiolähetykset pitenivät ja suorat lähetykset muodostuivat itsenäisyyspäivän traditioksi. Myös kutsuvieraiden joukko muuttui monipuolisemmaksi, kun muun muassa rokkareita nähtiin Linnassa. Ensimmäisenä heistä Juice Leskinen vuonna 1986.

Juicen haastatteluklipistä nähdään myös, kuinka Linnassa vielä tuolloin sai tupakoida. Haastattelussa rouva Leskinen arvioi, että Linnan tunnelma oli melko ahdistava ja että vierailu saattoi olla hänen ensimmäinen ja viimeinen kertansa Linnassa. 1980- ja 1990-luvuilla Linnan juhlien tv-ohjelmat keskittyivät yhä enemmän haastattelemaan vieraita. "Mitä itsenäisyys merkitsee sinulle?" -kysymystä kuultiin yhä useammin.

Julkkisten lisäksi 1990-luvulta alkaen tv-kamerat seurasivat myös Mannerheim-ristin ritareita. Presidentti Koiviston aikana heistä muutamat olivat saaneet kutsun juhliin. Vuodesta 1994 kaikki ritarit ovat presidentti Martti Ahtisaaren aloitteesta olleet puolisoineen juhlien itseoikeutettuja kunniavieraita. Tuolloin ritareista saapui paikalle nelisenkymmentä. Heistä ensimmäisenä presidenttiä kätteli ritarikunnan vanhin, jalkaväenkenraali Adolf Ehrnrooth.

Ritarien sisääntulo vakiintui tv-katselijoiden mielissä traditioksi välittömästi. Myös tv-toimittajat tituleerasivat mieluusti vuosina 1994-2000 ensimmäisenä sisään astunutta Ehrnroothia "juhlien tärkeimmäksi vieraaksi". Vuonna 2009 ritareista oli elossa enää kolme. Linnassa heitä edusti kapteeni Tuomas Gerdt.

Vuosituhannen vaihteessa julkkisvieraiden rooli tv-lähetyksessä korostui entisestään. Muutamista näyttävistä vakiovieraista tuli hyvin odotettuja kättelijöitä. Esimerkiksi kansanedustaja Tanja Karpelan (kesk.) asuvalintoja seurattiin paljon, kun kamera seurasi Karpelaa.

Juhlavieraiden pukeutuminen ja sen kommentointi onkin tullut tärkeäksi osaksi Linnan juhlien tv-lähetystä. Kommentteja on haettu niin etiketin kuin muodinkin asiantuntijoilta. 2010-luvulla alettiin tehdä pukukoosteita illan mielenkiintoisimmista asuista. Vuonna 2010 koottiin miesten ja naisten pukuloisto omiin klippeihinsä.

Vuonna 2014 lähetettiin Linnan juhlista ihan oma pukulähetys, joka keskittyi vain muotiin. Siinä muodin asiantuntijat kommentoivat nähtyjä asuja ja pohtivat muodin merkitystä Linnan juhlille.

Presidentti Tarja Halosen aikakaudella intouduttiin myös kommentoimaan presidentin asuvalintoja, kuten vuonna 2001, kun hän oli pukeutunut Euran muinaispukuun tai vuonna 2006, jolloin presidentti kierrätti jo aiemmin Linnan juhlissa pitämänsä puvun.

Linnan juhlat on ollut 2000-luvulla useasti vuoden katsotuin ohjelma. Ohjelmasta on tehty spektaakkelimaisempi ja lisukkeeksi on tuotu varsinaisen Linnan juhlien jälkeinen Jatkot-ohjelma.

Vuoden 2010 juhlista on kahden pitkän ohjelman lisäksi Areenaan koottu runsaasti klippejä itsenäisyyspäivältä 2010, jolloin juhlia emännöi presidentti Tarja Halonen puolisoineen.

Vuoden 2011 juhlien lisäklipit mielenkiintoisista juhlavieraista löydät täältä.

Linnan juhlat 2012 -lähetyksestä poimittujen haastattelujen ja muiden kohokohtien pariin pääset tästä. Presidentti Sauli Niinistön isännöimissä juhlissa teemana olivat työn ja arjen sankarit.

Vuoden 2013 itsenäisyyspäivän vastaanotto järjestettiin Presidentinlinnan remontin vuoksi Tampere-talossa. Juhla poikkesi totutusta, sillä se rakentui juhlakonsertin ympärille. Tampere-talolla ei myöskään tanssittu, vaan istuttiin konserttisalin istuimilla. Areenasta löytyvät lisäklipit, joissa nähdään muun muassa vieraiden haastatteluita.

Lähetys vuoden 2014 Linnan juhlista alkoi ja päättyi Hotelli Kämpiin, jossa valmistauduttiin juhliin ja vietettiin jatkoja. Tästäkin lähetyksestä on koottu parhaat palat Areenaan.

Vuonna 2015 kaava jäljitteli edellisiä vuosia. Oli etkot, jatkot ja pukulähetykset. Kaikki nämä lähetykset löydät Areenasta.

Vuonna 2016 Linnan juhlien loistoa muisteltiin vielä seuraavan päivän tunnelmointilähetyksessä. Kaikki muut lähetykset vuoden 2016 Linnan juhliin liittyen löydät Areenasta.

Vuoden 2017 Linnan juhlien seuratuin vieras oli laulaja Alma. Areenaan on koottu juhlien parhaat palat myös lyhyinä klippeinä.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Linnan juhlista tuli Suomen tärkein mediatapahtuma

# data[].attributes.attachment_link.description
Televisiokamerat päästettiin itsenäisyyspäivän vastaanotolle Presidentinlinnaan mukaan 1950-luvulla, mutta radio oli ollut paikalla jo aiemmin. Ensimmäiset suorat lähetykset Linnan juhlista nähtiin jo heti tv-toiminnan alkuvuosina, mutta suora lähetys vakiinnutti paikkansa itsenäisyyspäivän illassa vasta 1980-luvulla. 2000-luvulla Linnan juhlat keräsikin tv:n ääreen jopa pari miljoonaa suomalaista. Suomen itsenäisyyspäivää vietetään 6. joulukuuta.

# data[].attributes.body
Laulu: Finlandia
Laulaja: Paula Vesala
Säveltäjä: Jean Sibelius
Paikka: Linnan juhla

# data[].attributes.attachment_link.title
Linnan juhlat 2017 | Itsenäisyyspäivä: Linnan jatkot - Paula Vesala - Finlandia

# data[].attributes.attachment_link.description
Katso Linnan juhlat 2017 - Itsenäisyyspäivä: Linnan jatkot - Paula Vesala - Finlandia Yle Areenasta. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio.

# data[].attributes.body
Tehtävä on klikata teksti auki. Yritä lukea rauhassa ja ymmärtää teksti. Katso vaikeat sanat sanakirjasta, esim. www.glosbe.com

# data[].attributes.attachment_link.description
Presidentinlinna Helsingissä Suomi itsenäistyi (=itsenäistyä) vuonna 1917. Suomi täyttää 103 vuotta 6.12.2020. Normaalisti itsenäisyyspäiv...

# data[].attributes.headline
Kirjoita sinun etunimi ja kellonaika alapuolelle.

# data[].attributes.subject
Kirjoita sinun etunimi ja kellonaika alapuolelle.

# data[].attributes.body
Mitä sinulle kuuluu?

# data[].attributes.body
Kerro:

1. Miksi sinä sait kutsun?
2. Mitä sinulla on päällä juhlissa?
3. Mitä sinä sanot presidentille, kun te kättelette?

Kirjoita Padletiin!

# data[].attributes.body
Laulu: Finlandia
Laulajat: Miesten kuoro
Säveltäjä: Jean Sibelius
Onko video A vai video B on sinun mielestä parempi? Miksi? Kirjoita alapuolelle.

# data[].attributes.body
Laulaja Alma 2017

# data[].attributes.body
Laita valokuva Padletiin. Ota valokuva sinun omista vaatteista tai etsi kuva netistä.

# data[].attributes.body
tarkkailla
yleisö
suosikki
puku
rouva
kansallispuku

1. Mitä Linnan juhlien katsojat tekevät?
2. Oliko juhlissa paljon sinisiä ja valkoisia pukuja?
4. Minkä värinen presidentin vaimon puku oli?
5. Pukeutuiko Tarja Halonen moderniin iltapukuun?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pukuja arvioitiin tarkasti

Linnan juhlien naisten pukuja tarkkailtiin jälleen. Minttu Räikkösen puku oli yleisön suosikki.

Linnan juhlien naisten juhlapukujen tarkkailu on tärkeä osa Suomen itsenäisyyspäivää. Näin tehtiin tänäkin vuonna.

Suomen lipun sininen ja valkoinen olivat tietysti paljon esillä puvuissa. Illan aikana nähtiin myös useita kokonaan valkoisia mekkoja. Puvuissa oli myös paljon punaista ja vihreää.

Yleisön suosikiksi nousi Minttu Räikkösen puku. Minttu Räikkönen on kilpa-autoilija Kimi Räikkösen vaimo. Rouva Jenni Haukion vihreä mekko tuli toiseksi.

Myös kansallispuvut olivat suosittuja. Esimerkiksi entinen presidentti Tarja Halonen käytti vanhaa kansallispukua. Sen malli oli otettu puvusta, jota käytettiin kauan sitten Eurassa Varsinais-Suomessa.

Lähde STT

Mitä mieltä olit jutusta?

Sain uutta tietoa En ymmärtänyt juttua Pidin tästä jutusta

Päätoimittaja: Petri Kiuttu

Toimittajat: Heidi Ahlström, Markku Juusola, Kaisa Kaatra, Betty Marschan, Maria Österlund

Tekniikka: Kehitysvammaliitto / Papunet

Julkaisija: Selkokeskus / Kehitysvammaliitto

# data[].attributes.attachment_link.title
Pukuja arvioitiin tarkasti | Selkosanomat

# data[].attributes.attachment_link.description
Linnan juhlien naisten pukuja tarkkailtiin jälleen. Minttu Räikkösen puku oli yleisön suosikki. Linnan juhlien naisten juhlapukujen tarkkailu on tärkeä osa Suomen itsenäisyyspäivää. Näin tehtiin tänäkin vuonna. Suomen lipun sininen ja valkoinen olivat tietysti paljon esillä puvuissa. Illan aikana nähtiin myös useita kokonaan valkoisia mekkoja. Puvuissa oli myös paljon punaista ja vihreää.

# data[].attributes.body
1. Mikä on sinun kotimaa?
2. Milloin sinun kotimaassa on itsenäisyyspäivä?
3. Kuinka vanha sinun kotimaa on?
4. Mitä sinulla on ikävä sinun kotimaasta? Mitä kaunista / kivaa siellä on? Kirjoita Padletiin tai postaa valokuva.

# data[].attributes.body
PIN: 09290094
Kirjoita etunimi, pelaa peli.

Kuinka monta pistettä sinä sait? 😊

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Sulaiman tämä on parempi

# data[].attributes.body
Huomenta 9:34

# data[].attributes.body
Hala
Rauhallinen laulu .Minusta tuntui, että suomalaista olivat yksi käsi kaikissa olosuhteissa,ja tunsin olevani  turvallinen Suomessa.

# data[].attributes.body
Laulaja Juice Leskinen vuonna 1986

# data[].attributes.body
Minun kotimaa on Tunisia. Sen itsenäisyyspäivä on 20 maaliskuuta. Tunisia täyttää 64 vuotta 20.03.2020.
Minun kotimaassa on paljon kaunis ranta, ja paikka histurikki. Minulla ikävä minun perhe, ystäviä ja ranta.... 🇹🇳😍🥺

# data[].attributes.body
Midi Bako

# data[].attributes.body
Minä ajattelen , video A on parempi. Nainen Laula hitaasti, ihanaa hyvin ja loppussa miehen soittaa gitara tosi mukavaa. Joo , etta Minä en ymmärrä kaikki sanat. Mutta Minä tykkään hänen laula.😊

# data[].attributes.body
Kansanedustaja Bella Forsgrén 2019

# data[].attributes.body
Minun mielestäni on A video on parempi kun B video. koska pidän hänen laulu- ja sanoituksestaan👌 En ymmärtänyt kaikkia, mutta pidän tästä videosta.

# data[].attributes.body
Laulaja Robin vuonna 2016

# data[].attributes.body
Minusta tunttu hyvältä on A.

# data[].attributes.body
Jalkapalloilija Tim Sparv ja tyttöystävä Jitka Novackova 2019

# data[].attributes.attachment_link.title
Jalkapalloilija Tim Sparv ja tyttöystävä Jitka Novackova

# data[].attributes.body
Luokanopettaja Satu Hietala, 2019

# data[].attributes.body
Kotimaani on Latvia. itsenäisyyspäivä 18. marraskuuta. Kotimaassani täytti tänä vuonna 102 vuotta. Kaipaan maani metsiä ja kauniita kaupunkeja.

# data[].attributes.body
Teija Vesterbacka, Angry Birds -pelin suunnittelijan vaimo, 2011

# data[].attributes.body
Lukiolainen Anna Rukko, 2014

# data[].attributes.body
Rita Kostama, vuoden pakolaisnainen, 2016

# data[].attributes.body
Kansanedustaja Sanna Marin (nyt pääministeri) ja miehensä, Markus Räikkönen, 2019