# data[].attributes.headline
Genomgång med ljud del 2 (VARNING HÖGT LJUD)

# data[].attributes.subject
Genomgång med ljud del 2 (VARNING HÖGT LJUD)

# data[].attributes.headline
Genomgång med ljud del 1 (VARNING HÖGT LJUD)

# data[].attributes.subject
Genomgång med ljud del 1 (VARNING HÖGT LJUD)

# data[].attributes.attachment_link.description
Många tror att vi människor är bra på att göra flera saker samtidigt, det stämmer inte alls. Hjärnan mår nämligen bäst när den får göra en sak i taget! Att plugga medan du tittar på tv, skickar meddelanden eller chattar med en kompis är därför ingen bra idé.

# data[].attributes.attachment_link.description
När du pluggar behöver du en lugn miljö utan störningsmoment. Städa därför på skrivbordet och plocka undan datorn och mobilen, så att du lättare kan koncentrera dig på det du ska göra. Ta fram allt du behöver till plugget och sätt igång. ORKA PLUGGA är en satsning på studieteknik från UR.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att ta anteckningar är ett bra sätt att jobba på när du vill hålla dig aktiv på lektionen. Dessutom kan du använda dig av det du skrivit när du pluggar hemma. Ett tips om du antecknar under lektionen är att skriva ner allt som läraren skriver på tavlan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Var aktiv på lektionen. Ställ gärna frågor och gör anteckningar. Då behöver du inte plugga på kvällarna och får istället mer tid över till det som du tycker är kul. ORKA PLUGGA är en satsning på studieteknik från UR. Här hittar du tips på strategier och metoder som hjälper dig att träna minnet, förenkla läsningen, felsöka i matten och förstå kunskapskraven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debattartikel
Disposition
Rubrik
Ingress & inledning
Argumentation
Avslut
Referenser.

Ingress Inledning
Argumentation
Avslut
Varför skriver man debattartiklar?
Syftet med att skriva en debattartikel är att
påverka
och
övertyga
andra om sin åsikt.

Vad kan jag skriva en debattartikel om?
De flesta debattartiklar lyfter fram ett
problem som de presenterar en lösning på. Problemen kan vara allt från små vardagsfrågor till enorma världsproblem.
Problemet pesenteras i form av en tes.
Vad skriver man i debattartiklar?
Rubrik
I en debattartikel är det vanligt att rubriken presenterar
tesen
.

Rubriken ska vara kort. (ca: 6 ord)
Rubriken ska spegla debattörens åsikt
Rubriken skrivs alltid utan punkt

Tänk ut en rubrik på valfritt ämne. Använd bilderna som inspiration.
En debattrubrik förmedlar en tes (en åsikt). En nyhetsrubrik informerar utan att ta ställning.

Har du skrivit en nyhetsrubrik eller en debattrubrik?

IDAG:
Hur skriver man en debattartikel?
Tes
Disposition (struktur)
Ämne
Argumentation
Referenser
Referenser
Disposition betyder plan(-läggning) och har att göra med hur man strukturerar sin text. Olika textgenrer har olika dispositioner. I denna presentation presenteras dispositionen för en debattartikel.
Dispositionen för en debattartikel
Hur ser dispostionen för ett
brev ut?
Ett
argument
är en beskrivelse som understryker den tes (åsikt) man vill försvara.

Ex:
Tes
: Köttätare är mördare

Argument
: Enligt Johanna Nilsson i artikeln "vi älskar djur" (Aftonbladet, 2005), har djur precis lika starka känslor som vi människor. Alla kor och grisar du äter har alltså lidit när de blev dödade. Att du medvetet bidrar till denna lidelse för djuren gör dig till en mördare.

Du presenterar argument för att övertyga dina läsare om att du har rätt. Argumenten ska stödja din tes.
Om nästan vad som helst!
Ingressen följer direkt under rubriken.
Inledningen kommer i ett nytt stycke efter ingressen och ska skapa
intresse
.
Känsloargument
Bra uttryck
Argument, definition
Ett argument som håller med tesen kallas
förargument.

Ett argument som talar emot tesen kallas
motargument
.
Hitta ett förargument samt ett motargument till någon av följande teser:

1. Ta bort idrottssämnet från skolan
2. Utöka vinterlovet med 3 veckors ledighet
3. Ge gratis frukost till alla elever
Tes
Tes:
Andra ord för tes är "åsikt" och "ståndpunkt"
Tesen utgör kärnan i en debattartikel. Innan man börjar skriva en debattartikel måste man komma på vad man vill debattera om. När man kommit på vad man vill debattera om formulerar man en tes.
Tesen är alltså den åsikt du vill övertyga dina läsare om och debattera för.

Ex: Jag vill debattera om att det borde säljas godis i skolan.

Tes
: Sälj godis i skolan.
En referens är med andra ord en källhänvisning som man gjort i en text.

När du skriver en debattartikel kommer du att använda dig av olika
källor
i dina argument. När detta händer är det viktigt att du refererar till källan och inte plagierar. Tänk även på att använda dina egna ord när du skriver information och inte kopiera rakt av.
Se exempel nedan
Tes: Kvinnor är bättre än män och borde därför få högre lön.
Argument med referens
:
Källa (referens)
Namn på tidningen
Namn på författaren och publiceringsdatum
Fakta som har refererats ( fakta som återberättats
med egna ord och en källhänvisning)

Emma Leijnse skriver i artikeln "varför har tjejer bättre betyg än killar?" (Svenska dagbladet, 2010) att killarna är betygsmässigt svagare i skolan i jämförelse med tjejer. Även mognadsgraden tas upp i artikeln och det står bl.a. att "Flickor är i genomsnitt mognare" (Leijnse, 2010). Trots detta tjänar kvinnor mindre i lön än männen. Jag undrar varför det är så. Borde inte lönen bedömas på meriter och eftersom kvinnor har fler meriter borde inte de då också tjäna mer i lön?
Plagiat
Om du tar fakta från en källa utan att hänvisa till den kallas detta för plagiat. Att plagiera är olagligt.

Ett referat (då du har återberättat en text med egna ord och hänvisat till en källa) kan också uppfattas som ett plagiat om den återberättade texten är för lik orginaltexten.
I detta argument
försöker jag alltså
att övertyga läsaren
om min tes att:
"kvinnor är bättre än
män..."
Ställ en fråga som många kan känna igen sig i
Historisk tillbakablick
Sin egen reaktion
Vad säger man om man råkar tappa pusslet man arbetat på i två månader? De flesta står nog inte bara och ler och säger något i stil med: Oj då, det var ju synd. Nej, de flesta ryter nog till rejält, med ord som "fan", "helvete" och "jävla skit".
Sedan urminnes tider har svordomar och fula ord roat människor i teatersammanhang och annat. I Sverige har vi de senaste decennierna haft chansen att få uttrycka oss hur vi vill i massmedia tack vare bl.a. tryckfrihetslagen.
Jag har under den senaste veckan följt den serie av insändare i NT som handlar om svordomar och fult språk, och under denna tid hunnit bli uppfriktigt förskräckt - minst sagt - över det inte så mycket generösa försvar som hejdlösa propaganda som förts för svordomar.
Tre olika inledningar till en debattartikel om fult språk
Exempel på hur man kan inleda en text:
Fråga som folk känner igen sig i
Sin egen reaktion
Historisk tillbakablick
"Ett vanligt knep är att använda ett starkt känsloladdat språk för att på det sättet påverka mottagaren i en viss riktning. [...] Känsloargument förekommer ofta i vardagliga sammanhang." (
källa
, s. 206) Men det är ofta bättre att använda sakargument i debatter.

Ex: Hur kan du svansa efter den tönten?
När man argumenterar kan det vara bra att presentera ett motargument som man bemöter. Man presenterar alltså vad motståndarsidan tycker och sedan talar man om varför man själv inte håller med.
Motargument
Tes:
Gratis datorer till alla elever

Argument:
Med datorer skulle vi kunna arbeta bättre och snabbare.

Motargument:
Det är för dyrt att köpa datorer till alla elever.

Bemötande av motargument:
Några kanske menar att det skulle bli för dyrt att köpa datorer till alla elever, men varför kan man inte prioritera den kostnaden? Sluta köpa onödiga tavlor till skolan och lägg pengarna på datorer till eleverna.
Ingressen förtydligar rubriken och samanfattar kort vad debattartikeln handlar om. Ingressen skrivs i
kursiv
eller
fet
stil.
Exempel
Tes:
Sluta tryck ner duktiga flickor.

Ingress:
Nästan hälften av landets gymnasietjejer ligger i riskzonen för utmattningsdeppression. Men att dra ner på ambitionen är inte rätt sätt att få rätsida på problemet menar ...
För att stärka ens argument presenterar debattören fakta, exempel och resonemang. När man tar fakta från en källa för att stödja sina argument är det viktigt att man använder sig av korrekt källhänvisning.
Bra uttryck för att presentera motargument:

Visserligen är ..., men ...
Många anser att ..., men ...
I debatten hörs ofta åsikten att ..., men
Det stämmer förvisso att ..., men
Bra ord och uttryck för att strukturera

Ett första argument är ...
Ett andra argument är ...
Ett tredje argument är ...

Å ena sidan ...
Å andra sidan ...

Fördelarna är ...
Nackdelarna är ...
Det innebär att ...
Anledningen till detta är ...
Trots att ... är det ...
Emellertid ...
I synnerhet ...
Närmare bestämt ...
Debattartiklar avslutas ofta med att debattören betonar sin egentes en sista gång. Ofta upprepas det bästa argumentet. Det är också vanligt att komma med en uppmaning. Man vill ju att andra ska agera på något sätt.
Exempel:
Kära föräldrar, lärare och experter: Försök skapa ett jämlikt samhälle för alla medborgare, hjälp oss att bryta normer och strukturer tidens alla intryck och hjälp oss att välja och värdera rättvisa. Vi måste få ett jämställt samhälle och vi borde börjar med lönen! Ett jämställt samhälle är ett rättvist samhälle, ett samhälle som vi alla vill ha och som vi borde ha! Tillsammans kan vi klara det!
Om vi tänker på en tidning, vilka artiklar är debatt-
artiklar. Hur vet du det?
I ett brev har man till skillnad från debattartikeln ingen rubrik som ska fånga läsarens intresse. De delar som alltid finns med när man strukturerar ett brev är t.ex. en hälsningsfras, innehåll och en avslutsfras.

Debattartikelns disposition Brevets disposition
Rubrik Hälsningsfras
Ingress Innehåll
Inledning Avslutningsfras
Argumentat Namnteckning

Arbeta i häftet

# data[].attributes.attachment_link.description
Debattartikel Disposition RubrikIngress & inledningArgumentationAvslutReferenser. Ingress InledningArgumentationAvslut Varför skriver man debattartiklar? Syftet med att skriva en debattartikel är att påverka och övertyga andra om sin åsikt. Vad kan jag skriva en debattartikel om? De flesta debattartiklar lyfter fram ett problem som de presenterar en lösning på.

# data[].attributes.attachment_link.title
Förstå kunskapskraven: Nyanserade resonemang och komplexa samband i samhällskunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
Att resonera innebär att du utvecklar dina tankar eller åsikter om någonting. Att beskriva komplexa samband gör du genom att förklara hur olika faktorer hänger ihop. Så hur kan en göra det här rent praktiskt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Förstå kunskapskraven: Att utveckla ett resonemang i svenska