# data[].attributes.body
La Yolanda Martí, tècnica de participació ciutadana de l'ajuntament de Sant Vicents dels Horts, va començar la xerrada explicant en què consisteix el Pla de Desenvolupament Comunitari, les seves característiques i quins elements s'impliquen nivell teòric i pràctic. Va fer èmfasis en la participació ciutadana i en la convivència exposant-nos quines són les diferències i quin paper pren l'acció comunitària en relació amb aquests. Seguidament, ens va explicar quines són les dimensions de l'acció comunitària, la responsabilitat de les persones i entitats involucrades i la importància de l'impuls per part de les administracions, les associacions i la ciutadania.
D'altra banda també ens va parlar de les resistències, i ho va complementar amb experiències personals, dels elements marc que calen per l'acció comunitària i les arquitectures. Per últim va recalcar les emocions i la rellevància dels vincles en aquest procés.
Va acabar la xerrada mostrant-nos uns vídeos dels barris de Sant Vicenç dels Horts, de la participació ciutadana i dels plans d'acció de Sant Vicenç en xarxa envers la situació de Covid.

De aquesta experiència em porto una bona sensació. La Yolanda em va mostrar el seu grau d'implicació venint al nostre centre a donar-nos aquesta sessió. També em porto tots els nous termes que ens va introduir i les seves experiències relacionades amb el desenvolupament comunitari.

Personalment em va semblar molt interessant i enriquidor.

# data[].attributes.headline
FORUM XVII CONTRA LES VIOLÈNCIES DE GÈNERE.

# data[].attributes.subject
FORUM XVII CONTRA LES VIOLÈNCIES DE GÈNERE.

# data[].attributes.body
Els dies 4, 5 i 6 de Novembre vam participar en unes jornades presencials i streaming, organitzades pel Fòrum contra les violències de gènere, en les quals ens oferien un ventall de xerrades sobre diversos temes relacionats amb les violències de gènere i violència institucionals. Havíem d'assistir a unes de manera obligatòria, amb les companyes de classe i, també podíem assistir pel nostre compte a les xerrades que més ens interessessin.

La primera xerrada a la qual vam assistir va ser la de la Taula Rodona de Violència de Gènere: Lo virtual és real, en el qual participava l'Olimpia Coral Melo, activista feminista mexicana impulsora de la Ley Olimpia, l'Alex Haché, Donestech i programa de Defensores Digitals, l'Adriana Gil-Juárez, àrea de psicologia evolutiva i de l'educació UAB, especialitzada en violències de gènere digitals i la Thais Ruiz de Alda, Red d'Autodefensa Online, on vam parlar sobre aquest fenomen continu, digital però real, i de com les xarxes socials s'han convertit en una potencial arma per perpetuar les violències masclistes, dels factors que tenen a veure, de les conseqüències i l'impacte que té en la nostra societat. De manera general van nomenar els diferents tipus de violències, posant la violència institucional com a base. Per apropar-nos més al tema, la Olympia Coral Melo ens va explicar la seva experiència personal com a víctima directa del Sexpreading. Per últim vam comentar estratègies i xarxes defensores contra aquest tipus de violència que hi ha a disposició.

La següent és deia Teixint Resistències Feministes al Món, on participava el col·lectiu LASTESIS, artístic, interdisciplinari i feminista de Vallparaís, Chile, també la Jaldía Abubakra, Moviment feminista Palestines Alkarama, la Dialla Diarra, activista antiracista feminista, fundadora i dinamitzadora de l'ASS. Dones Subsaharianes de Banyoles Legki Yakaru, i Furia Mexicana, activistes feministes de Mèxic, on ens van enfocar l'activisme com a part essencial del procés de deconstrucció, a part de la teoria. L'activisme donat als carrers, als espais, a les arts, a la vida qüotidiana, com a forma d'impacte, revolució i transformació de la vida de les dones. Crear i promoure la unió i la coordinació com a mètode de resistència, a més de la recuperació del mateix cos i del territori com a eina de lluita i activisme. Totes aquestes dones ens van parlar i ens van introduir termes mig coneguts per a molta gent, com la mutilació genital i els diversos tipus que hi ha, o com la lluita i el moviment de les dones palestines per als drets humans mitjançant el treball col·lectiu, fins i tot les companyes mexicanes ens van relatar la crítica situació en Mèxic quant als feminicidis i el narcotràfic. Totes vam arribar a la conclusió de la importància del nostre objectiu: teixir xarxes amb totes les dones del món i l'empoderament d'aquestes i dels joves que lideren la lluita.

L'última xerrada, Activisme feminista com a eina transformadora per combatre la violència sistemàtica, on participava la Blanca Bayas, ODG, Acció Feminista, la Silvia Aldavert, coordinadora d'Associació Drets Sexuals i Reproductius i membre de la Campanya pel Dret a l'Avortament LLuire i Gratuït, Mireia Vidal Sapé, Associació Dones del Món Rural, ramadera i emprenedora, Agroturisme i la Júlia Granell, Obliqües, que va ser la mediadora. També recalcaven l'activisme feminista com a eina de transformació sociocultural, on ens mostraven les diferents formes de denúncies, com l'ecofeminisme o perspectiva ecofeminista, les seves dimensions i la relació entre dona i territori, dona i lliure mercat sense lliure determinació, entre d'altres. D'altra banda ens van comentar sobre el sistema capitalista i violència institucional com controlador del cos dels pobres i de com manquen recursos i mecanismes per identificar i denunciar aquesta violència. Amb la mateixa importància vam escoltar el punt de vista de la dona pagesa, que s'enfronta amb l'explotació agrària i la discriminació i el sexisme tot a l'hora, on no hi ha estadístiques de la seva precarietat i per tant visibilització d'aquestes com a individus amb drets. Per això els seus objectius i reptes són la igualtat salarial, estant, alhora, present a la pressa de decisions i negociacions, erradicar la discriminació i el llenguatge sexista, i l'empoderament i visibilització de no només les dones pageses sinó totes les dones.

D'aquesta experiència m'emporto el coratge, la lluita i l'empoderament de les meves sorores, tant de les companyes que donaven la xerrada com de les que participaven o s'enriquien només escoltant. També m'emporto la grata sensació que cada vegada som més les dones i persones dissidents de gènere que estem lluiten i col·lectivitzant-nos per tal d'aconseguir els objectius comuns. Em tranquil·litza saber de totes les xarxes i estratègies que estem construint per tal d'ajudar-nos entre nosaltres.

Personalment ho vaig gaudir molt, em van motivar totes les activistes feministes i dissidents, i va ser una bona oportunitat per escoltar altres punts de vista, altres maneres d'activisme i diversitat de pensament. Vaig entendre que no hi ha una sola feminista que pensi de la mateixa manera, però que compartim i lluitem el mateix objectiu.

# data[].attributes.body
El CRAJ, Centre Per a les Associacions Juvenils de Barcelona, es un servei que ha estat creat per donar resposta a les necessitats del moviment associatiu juvenil. El seu objectiu és donar suport als col·lectius de joves de la ciutat (prioritàriament), donant-los mecanismes i ajudes per facilitar la seva gestió diària, per tal que aquestes puguin desenvolupar els seus projectes de manera exitosa. Aquest servei treballa amb associacions que es caracteritzen per no tenir ànim de lucre, liderats de forma voluntària per joves i amb funcionament democràtic.
El Craj està dirigit pel CJB, una plataforma d'associacions i col·lectius que representa la joventut organitzada de Barcelona, que treballa en xarxa per promoure l'associacionisme i contribueix a aportar propostes i construir alternatives, entre altres coses.
La xerrada va estar dividida en tres blocs; en el bloc primer van fer una dinàmica sobre la participació ciutadana, la inclusió i la implicació col·lectiva. En el blog segons vam parlar d'associacionisme, què és i quins factors tenen a veure, quins són els seus objectius compartits, el grau d'implicació e inclusió, de l'assemblearisme i junta directiva, entre d'altres. També va explicar les diverses entitats, associacions, empresses, cooperatives i les seves característiques, però va posar èmfasis en les diferències principals entre aquestes.
Per últim vam posar en comú les diferents associacions que coneixíem de diferents àmbits; culturals, educatives, estudiantils, cooperatives, casals, entre d'altres.

D'aquesta sessió m'emporto l'aprenentatge de conèixer millor l'associacionisme i tots els factors que el fan possible. També em sembla útil conèixer bé les diferències entre empresa, cooperativa i associació, ja que en un futur vull crear una associació sense ànim de lucre.
Personalment, la jornada m'ha semblat pràctica i entretinguda.

# data[].attributes.headline
Xerrada Servei de mediació comunitaria d'Hospitalet. 

# data[].attributes.subject
Xerrada Servei de mediació comunitaria d'Hospitalet. 

# data[].attributes.body
En aquesta jornada vam tenir l'oportunitat de saber en què consisteix la mediació comunitària, com funciona i en què es caracteritza aquest servei de l'Hospitalet, mitjançant l'experiència de dos dels tècnics.

Vam començar parlant de com operen. És gratuït i compta amb set tècnics i la seva finalitat és la mediació en els conflictes, tant comunitaris, com veïnals o d'altres tipus, per tal d'evitar les conseqüències d'un conflicte sense resoldre, mitjançant la contracultura i evitant el punitivisme.

Hi ha diversos tipus de mediació, com he dit abans, però la tesi de mediació és sempre la mateixa; el mediador no és responsable del conflicte ni de resoldre'l, són les parts implicades. A més el procés de mediació no es igual per a tothom, sinó que hi ha diferents nivells, ja que requereix temps i dedicació i molt d'espai i varia segons les persones i les circunstàncies.

D'altra banda, vam parlar de la intervenció, de termes relacionats i controvials com imparcialitat i neutralitat i d'agressor i victimari, de violència de gènere i de abús i crimens d'odi, de justicia, entre d'altres.

Vaig treure com a conclusió que la mediació no es fa per evitar el conflicte, sinó que es fa per restaurar els vincles i la comunicació.

Aquesta xerrada m'ha semblat molt enriquidora, ja que estic interessada en aquest tipus de serveis a la comunitat i ha estat una bona experiència xerrar amb tècnics de primera mà.