# data[].attributes.body
Recunoscând relativismul cultural, o persoană recunoaște că cultura lui sau a ei formează ceea ce este considerat frumos sau altfel, amuzant sau dezgustător, bun sau rău, gustos sau lipicios. Înțelegerea relativismului cultural le permite să scape de legătura inconștientă a culturii lor, ceea ce îi înclină percepțiile și reacția față de lume. De asemenea, îi ajută să înțeleagă o altă cultură. Relativismul cultural îi face pe oameni să recunoască faptul că, deși principiile și valorile lor morale pot părea evident adevărate și pot forma baza pentru judecarea altor oameni, dovada acestor principii morale este doar iluzie.

# data[].attributes.body
Convingerea și sistemul de valori al unei persoane ar trebui înțelese mai degrabă în contextul culturii proprii, decât în ​​raport cu criteriile unei alte culturi. Relativismul cultural se bazează pe faptul că nu există o regulă de bază specifică pentru ceea ce este bine sau rău. Astfel, orice judecată privind ceea ce este adevărat sau rău depinde de regulile, cultura și sistemul de credință ale societății. Prin urmare, orice opinie cu privire la moralitate sau etică depinde de perspectiva culturală a unei persoane. În cele din urmă, nicio poziție etică particulară nu poate fi considerată cea mai bună.

# data[].attributes.body
Mulți cercetători afirmă că relativismul cultural este de nesuportat în măsura în care propriul său postulat este ambiguu și chiar fals, deoarece nu poate fi considerat ca „valoros” sau „adevărat” pentru toate culturile.
Ei susțin că există practici culturale care încalcă principiile etice universale, inclusiv ceea ce este cunoscut sub numele de drepturile omului; în acest sens, se estimează că ar trebui combătute.

Din această perspectivă, relativismul cultural este demontat, deoarece practicile culturale în care sunt încălcate drepturile fundamentale ale oamenilor nu sunt o valoare, ci o contravaloare și, ca atare, trebuie denunțate.

Este necesar să se facă o analiză bazată pe discuția despre etica anumitor practici culturale, deoarece acestea amenință demnitatea oamenilor. Această analiză trebuie să depășească planul moral pentru a conduce la cel al adevărului, cu dovezi științifice irefutabile care vor sau nu vor condamna astfel de practici.

# data[].attributes.body
Nuditate:
Este un subiect sensibil care trebuie analizat din perspectiva relativismului cultural. Există culturi în care mersul gol în locuri publice este privit ca un lucru rău, deoarece este asociat cu comportamente sexuale care trebuie efectuate în intimitate.

Cu toate acestea, există culturi precum cea finlandeză, în care este un lucru obișnuit să intri în saune la prima oră dimineața, unde toată lumea este goală. În cazul tribului Yanomami din Amazon, aceștia refuză să poarte haine și se decoreză cu vopsele făcute din plante.

Religie:
În general, religia oamenilor și a societăților este un subiect care poate fi tratat sub principiile relativismului cultural, deoarece toată lumea poate avea credințele și poate urma riturile pe care le consideră potrivite.

De exemplu, există culturi care au mai multe zeități față de altele care sunt monoteiste. Dintre culturile politeiste se remarcă cea hindusă.

# data[].attributes.body
Atunci când analizează o cultură sau un anumit individ, relativismul cultural propune să fie luat în considerare motivul acțiunilor lor. De ce acea cultură face un anumit lucru și evită altul? Prin aprofundarea motivelor, se pot găsi explicații, având întotdeauna grijă să nu judece.

Relativismul cultural creează o înțelegere a faptului că există multe culturi în lume și că fiecare cultură are propriile valori, credințe și practici care au fost dezvoltate de-a lungul timpului într-un anumit context, fie istoric, politic sau social, și că niciuna dintre culturile sunt în mod necesar greșite sau corecte. Lumea modernă a acceptat pe scară largă conceptul de relativism cultural, cu cuvinte precum toleranța și acceptarea, preluând un nou înțeles. În sociologie, conceptul este practicat pentru a depăși problema părtășiei culturale care a afectat cercetarea. De asemenea, a influențat foarte mult științele sociale, cum ar fi antropologia. Ea este legată, dar întotdeauna distinsă de relativismul moral, un concept care privește moralitatea ca fiind relativă la un anumit standard.

# data[].attributes.body
Relativismul cultural pleacă de la ideea că fiecare cultură are propriul sistem moral sau etic și, întrucât fiecare cultură este valabilă, la fel va fi și moralitatea ei.

Aceasta înseamnă că nu există adevăruri morale absolute sau universale sau principii etice, ci mai degrabă că fiecare individ scufundat în propria cultură va avea propriul său sistem de acțiune.

# data[].attributes.body
Sub abordarea relativismului cultural - numit și culturalism -fiecare cultură trebuie înțeleasă și analizată în termenii proprii, deci este imposibil să se stabilească comparații între culturi și să se califice unele ca „superioare” sau „inferioare” atunci când se aplică judecăți morale despre parametrii săi. În acest sens, nici culturile lumii nu pot fi ordonate într-o schemă evolutivă, deoarece se bazează pe principiul că toate culturile sunt egale.

# data[].attributes.headline
RELATIVISMUL CULTURAL - un curent filozofic care consideră că fiecare cultură este valabilă și bogată în sine. Acesta este motivul pentru care neagă orice judecată morală sau etică asupra diferiților parametri care definesc fiecare cultură. Acest curent a fost ridicat de antropologul Franz Boas în secolul al XX-lea, care a dezvoltat postulate care se opuneau evoluționismului și darwinismului.

# data[].attributes.subject
RELATIVISMUL CULTURAL - un curent filozofic care consideră că fiecare cultură este valabilă și bogată în sine. Acesta este motivul pentru care neagă orice judecată morală sau etică asupra diferiților parametri care definesc fiecare cultură. Acest curent a fost ridicat de antropologul Franz Boas în secolul al XX-lea, care a dezvoltat postulate care se opuneau evoluționismului și darwinismului.