# data[].attributes.body
Imenice su riječi kojima imenujemo bića, stvari, pojave, osjećaje i ostalo. Sve ono što nas okružuje.

Kad govorimo o bićima mislimo na ljude (npr. Petar, Ana, djevojčica, mama, kuhar...), biljke (ljubičica, ruža, cvijet, stablo...) i životinje (medvjed, pas, vjeverica...).
Pojave su kiša, snijeg, oblak, sunce...

Pazi!
Riječi poput trčati, igrati, pjeva, ide, jesti nisu imenice. Ove riječi govore što netko radi i pripadaju drugoj vrsti riječi koju ćeš učiti u 3. razredu.

Riječi poput lijep, tužno, sretan, ljut, žuto, crveno nisu imenice. Ove riječi opisuju kakva je neka osoba ili predmet.
Lijep nije imenica, ali ljepota je imenica. Tužan nije imenica, ali tuga je imenica. Tako su imenice i sreća, ljubav, dobrota, marljivost...

Imenice dijelimo na opće i vlastite imenice.
Vlastite imenice su imena ljudi, životinja, gradova... Npr. Petar, Ivana, Zagreb. Njih pišemo velikim početnim slovom.
Opće imenice su ostale imenice i njih pišemo malim početnim slovom.

Pripazi! Prva riječ u rečenici piše se velikim početnim slovom, ali to ne znači da je vlastita imenica. Vlastite imenice su imenice koje pišemo velikim početnim slovom bez obzira na kojem se mjestu u rečenici nalazi.

Npr. Psić Žućko laje.
U ovoj rečenici imenice su psić i Žućko. Psić je opća imenica, a Žućko je vlastita imenica.

# data[].attributes.body
Velikim početnim slovom pišemo prvu riječ u rečenici te vlastita imena i prezimena, imena ulica, trgova i naseljenih mjesta.

Kod imena ulica i trgova uvijek pišemo prvu riječ velikim početnim slovom, a ostale riječi u imenu ulice i trgova pišemo malim slovom osim ako nije vlastito ime.
Primjeri:
Ulica Petra Preradovića
Ulica cvijeća
Zametska ulica
Trg bana Josipa Jelačića
Cvjetni trg
Pazi! Riječ "ulica" piše se velikim slovom samo ako je prva riječ u nazivu ulice, a ako nije onda se piše malim slovom.
Titule kao što su ban, kralj, knez i sl. pišu se malim slovom osim ako nisu prva riječ u nazivu ulice/trga.

U nazivima naseljenih mjesta sve riječi pišemo velikim početnim slovom. Iznimka su riječi: u, i, na, pod, pored, pokraj i njima slične riječi.
Primjeri:
Zagreb
Novi Vinodolski
Brod na Kupi
Sveti Petar u Šumi

Ovdje možeš provjeriti naučeno :)
Wordwall igra - udari krticu
Wordwall - naseljena mjesta
Wordwall - kviz

# data[].attributes.body
Prvoga dana učenicima sam zadala da na pola papira A4 nacrtaju zadane motive: oblaci, cvijeće, drveće, ptice i kuće. Učenici su me pitali: "Koliko stabala moramo nacrtati? Koliko cvjetova?". Rekla sam im: "Ovo je vaš crtež. Napravite kako god želite i mislite da biste trebali."

Svi crteži su na kraju imali isti način prikazivanja oblaka, cvijeća, drveća, kuća i ptica.

# data[].attributes.body
Nakon crtanja učenicima sam najavila kako ćemo u sljedećih nekoliko tjedana raditi na jednome projektu. Svaki tjedan imat ćemo određenu temu i raditi razne aktivnosti na tu temu. Zatim sam učenike podijelila u parove. S obzirom da u razredu imam 10 učenika, svaki par je imao zadatak slikati određeni motiv, ali naravno ako prilikom obilaska uoče neki drugi motiv slobodno ga mogu slikati.

Utorak, srijedu i četvrtak smo fotografirali motive kad nam je to riječka kiša dopustila. Ispred naše škole nalazi se japanski vrt u kojem se nalaze stabla trešnje, japanski javor, judić i ostalo bilje. Na igralištu i u okolici škole pronašli smo i fotografirali stabla masline, ariša, čempresa, cvjetove puzave ivice, maslačka, maka, puzavog jastučastog plamenca, i dr.

# data[].attributes.body
Prvi pokus - bojanje cvijeća
- cilj: zaključiti kako voda dolazi do svih dijelova biljke
- potrebni materijali: čaša, voda, prehrambene boje, bijelo cvijeće

U jednu čašu s vodom stavili smo plavu, a u drugu crvenu prehrambenu boju. U svaku čašu stavili smo jedan bijeli cvijet. Ovisno o vrsti cvijeta, za rezultate pokusa potrebno je nekoliko sati do jednog dana. Stabljiku jednog cvijeta smo prepolovili i stavili jedan dio u plavu boju, a drugi dio u crvenu boju, no nažalost taj pokušaj nam nije uspio.

Zadatak učenika bio je promatrati što će se dogoditi s cvijetom. Sljedećeg dana uočili smo kako su latice cvijeta poprimile laganu crvenu odnosno plavu boju ovisno o čaši u kojoj su se nalazile. Učenici su zaključili kako cvijet upija vodu kroz stabljiku (jer u ovom slučaju cvijet nije imao korijen) i voda dolazi do svih dijelova cvijeta, pa tako i do latica.

# data[].attributes.body
Učenima sam isprintala naše fotografije i fotografije pristigle od ostalih učiteljica i njihovih razreda. Promatrali smo različite vrste cvijeća, njihove oblike, boje, broj latica i sl. Zatim smo uz pomoć knjiga i enciklopedija o biljkama i cvijeću pokušali pronaći njihova imena. Najviše nam je pomogla mobilna aplikacija PlantNet. Učenici su preko aplikacije fotografirali fotografije cvijeća, a aplikacija ih je identificirala. Na papiriće smo zapisali njihova imena i zalijepili na fotografije, a iz knjiga smo pročitali nešto o toj vrsti cvijeća. Na kraju smo sve fotografije zalijepili na zid gdje učenici mogu slobodno promatrati fotografije.

# data[].attributes.body
Nakon dva dana od postavljanja pokusa sa sjemenkom graha, sjemenka je proklijala. S učenicima sam pročitala slikovnicu "Kako sjemenka klija?". Nakon toga smo razgovarali o tome što će se sve događati s našom sjemenkom.

# data[].attributes.body
Prije čitanja slikovnice s učenicima sam razgovarala o tome koga sve ubrajamo u živa bića, koja je razlika između ljudi, životinja i biljaka, čime se ljudi i životinje hrane, a čime se hrane biljke i dr. Iz slikovnice smo saznali što je sve potrebno biljkama, gdje se "priprema" hrana za biljke te što one proizvode. Nakon čitanja razgovarali smo o povezanosti svih živih bića.

# data[].attributes.body
Pokus "Oblak u čaši"
- potreban materijal: čaša, voda, pjena za brijanje, prehrambene boje

Učenicima sam demonstrirala pokus. Govorila sam kako voda na Zemlji zbog zagrijavanja isparava, pretvara se u vodenu paru i diže u visinu. U zraku se ona ohladi i pretvori u vodene kapljice koje se zalede i skupe. Tako se stvaraju oblaci. Kad oblak postane težak više ne može zadržati svu vodu pa ona pada na tlo u obliku kiše, snijega, tuče.

# data[].attributes.body
Nakon pokusa s oblakom u čaši još smo jednom ponovili kako nastaju oblaci čitajući slikovnicu "Kako nastaje oblak?".

# data[].attributes.body
Promatrali smo fotografije koje smo slikali mi i ostale učiteljice. Učenici su uz pomoć "Motritelja oblaka" pokušali odgonetnuti koja se vrsta oblaka nalazi na kojoj fotografiji. Zatim smo čitali o tim vrstama oblaka: kako izgledaju, što najavljuju, donose li oborine i sl.