# data[].attributes.headline
Algele (lat. Algae - „iarbă de mare”) constituie un grup diversificat din regnul Protista, regnul Plantae dar și unele organisme din regnul Monera.

# data[].attributes.subject
Algele (lat. Algae - „iarbă de mare”) constituie un grup diversificat din regnul Protista, regnul Plantae dar și unele organisme din regnul Monera.

# data[].attributes.body
Caracteristicile generale ale algelor
Algele sunt capabile de a realiza procesul de fotosinteză cu ajutorul pigmentului care este frecvent clorofila sau ficocianina. Astfel din apă, săruri minerale, CO2 folosind ca sursă de energie lumina solară și în prezența pigmentului verde clorofilă, sintetizează substanțe organice.

Majoritatea algelor sunt organisme acvatice, dar se întâlnesc și pe uscat: pe sol și pietre, pe copaci etc. Corpul algelor (talul) poate fi unicelular, colonial sau pluricelular. Celula algelor este protejată de un perete din celuloză și pectină. În citoplasmă se află unul sau câteva nuclee, mitocondrii, reticul endoplasmatic, vacuole, dictiozomi, cloroplaste (cromatofori). Cromatoforii pot avea formă de cupă, panglică, stea, spirală, numărul oscilând de la unul până la câteva sute. Corpul algelor pluricelulare nu este diferențiat în țesuturi și organe. În funcție de dispoziția celulelor, el poate fi filamentos sau lamelar.

# data[].attributes.body
Algele roșii (Rhodophyta) reprezintă un grup de alge ce grupează aproximativ 6000 specii și a căror caracteristică comună este prezența pigmentului roșu numit ficoeritrină. Sunt organisme eucariote. Marea majoritate a algelor roșii sunt multicelulare.

# data[].attributes.body
Algele verzi reprezintă cea mai mare grupă de alge, care prezintă clorofila drept pigment fotosintetizator principal. Ele reprezintă un grup parafiletic, cuprinzând peste 9000 specii. Dimensiunile algelor verzi variază de la câțiva microni la peste 1 metru. De la algele Streptophyta au evoluat plantele moderne.

# data[].attributes.body
Algele brune, cuprinzând clasa Phaeophyceae, sunt un grup mare de alge multicelulare, care include și multe alge marine situate în apele mai reci din emisfera nordică. Algele brune sunt principalele alge marine ale regiunilor temperate și polare. Ele sunt dominante pe țărmurile stâncoase din zonele mai reci ale lumii. Majoritatea algelor brune trăiesc în medii marine, unde joacă un rol important atât ca hrană, cât și ca potențial habitat. De exemplu, Macrocystis, un varec din ordinul Laminariales, poate atinge 60 m în lungime și formează păduri subacvatice proeminente de alge. Pădurile de alge ca acestea conțin un nivel ridicat de biodiversitate.[1] Un alt exemplu este Sargassum, care creează covorașe plutitoare unice de alge marine în apele tropicale ale Mării Sargasso, care servesc drept habitate pentru multe specii.  Multe alge brune, cum ar fi membrii ordinului Fucales, cresc de obicei de-a lungul țărmurilor stâncoase. Unii membri ai clasei, cum ar fi varecul, sunt folosiți de oameni ca hrană

# data[].attributes.body
Clamidomonada - substanță comestibilă, bogata în vitamine minerale. Toate algele verzi prezintă caracteristici comune:

pigmenți fotosintetizatori similari plantelor: clorofilă a și b, pigmenți xantofili și carotenici;
pigmenții clorofilieni prezintă membrană dublă;
perete celular alcătuit din 2 membrane: una din celuloză și cealaltă din pectină, glicozidă, xilan etc;
reproducere predominant sexuală;
reproducere asexuată prin zoospori;
nutrienții sunt depozitați sub formă de amidon în plastidă și în stromă;
diversitatea mediilor în care pot fi întâlnite.

# data[].attributes.body
Spirogyra măsoară aproximativ 10 până la 100μm lățime și poate crește până la câțiva centimetri lungime. Este foarte frecventă în apa eutrofă relativ clară, dezvoltând mase verzi filamentoase. Primăvara crește sub apă, dar atunci când există suficientă lumină solară și căldură, produce cantități mari de oxigen, aderând ca bule între filamentele încurcate. Masele filamentoase ies la suprafață și devin vizibile ca niște rogojini verzi. Prezintă un perete celular, nucleu, cloroplaste, pirenoide și spirale

# data[].attributes.attachment_link.title
🐸 Mătasea broaștei sau Spirogira e o algă verde pluricelulară formată din celule care alcătuiesc un filament lung și subțire. În cele mai multe cazuri,... | By Apa Noastră | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
🐸 Mătasea broaștei sau Spirogira e o algă verde pluricelulară formată din celule care alcătuiesc un filament lung și subțire. În cele mai multe cazuri,...

# data[].attributes.body
Diatomeele sunt unele din cele mai comune tipuri de fitoplancton. Majoritatea sunt unicelulare, deși pot trăi în colonii sub formă de filament sau funde. Ele sunt producătorii lanțului trofic. O trăsătură aparte a celulei diatomeei constă în aceasta fiind învelită într-un perete celular unic, format din dioxid de siliciu hidratat. Acesta se compune din două părți asimetrice, cu o fisură între ele - de unde și numele algei. Dovezile fosile sugerează că originează din timpul, sau înaintea, perioadei jurasice. Diatomeele sunt folosite pentru monitorizarea condițiilor mediului și în studiul calității apei