# data[].attributes.body
Kolme kautta:

Arkaainen

Klassinen

Hellenistinen

# data[].attributes.body
Olympialaiset, alasti, ei naisia

# data[].attributes.body
Vain vapaille miehille.

# data[].attributes.body
Tragedia ja komedia.

# data[].attributes.body
Omaa valloittamansa alueensa kulttuurit itseensä.

Etruskeilta

-Aakkoset

-Uskonnollisia tapoja

-Gladiaattoritaistelut

Kreikkalaisilta

-Taideihanteet

-Tiede ja oppineisuus

-Kirjallisuuden lajit

-Jumalat

Vei myös omaa kulttuuriaan valotetuille alueille

# data[].attributes.body
Tasavallan aikana ylimystön ja kansan valtataistelu.

-Senaatti

-Kansankokous

-2 Konsulia

Keisarikaudella valta vain keisarilla

# data[].attributes.body
Kirjoitettu ja julkinen laki (XII taulun laki).

Koski vain kansalaisia.

Oikeusperiaatteiden synty.

-Syytön kunnes toisin todistetaan

-Syytetyllä oikeus puolustautua

Oikeustieteen synty.

Länsimaisen oikeuden perusta,

# data[].attributes.body
Kaupungit ja sotilasleirit samankaltaisia koko valtakunnassa.

Rooma rahavirtojen keskus

-Köyhien elätys valtakunnan varoilla

-Kansaa huvitettiin poliittisista syistä

Julkinen rakentaminen laajaa

# data[].attributes.body
Länsi-Rooman tuhoutuessa Rooman perintöä jatkoi Itä-Rooma.

-Kristinusko

-Kreikka hallintokielenä

-Rooman lainsäädäntö

-Keisarin itsevaltius

Rooman rappio -> paaville maallinen hallinto.

-Kiista korkeimmasta vallasta -> idän ja lännen kirkkojen törmäys (skisma)

-1054 kirkonkiroukset

Kaarle Suuren frankkivaltakunta 800-luvun taitteessa.

-Vuonna 800 kruunaus "Roomalaisten keisariksi" -> Pyhän saksalais- roomalainen keisarikunnan synty.

-Ajatus yhteisestä kristikunnasta

# data[].attributes.body
Myöhäiskeskiajan (n. 1000-luvun) kiistakysymys: kenellä valta Länsi-Euroopassa?

-Kirkon hallinto kattavampi kuin feodaalihallinnot

1300-luvulla paaviuden kriisi -> "Suuri skisma".

-"Avignonin vankeus"

-Kilpailevat paavit -> jopa kolme paavia

Kirkko ei toipunut -> uudistusvaatimusten lisääntyminen 1400-1500-luvulla.

# data[].attributes.body
Hurskaiden yhteisöt -> rukoilut ja työt Jumalan nimeen.

Tarkat säännöt -> askeettisuus.

Lahjoituksista suuriakin maaomaisuuksia.

Kulttuurinen rooli:

-Antiikin tekstien kopiointi

-Luostarikoulut: alkeisopetus lukutaitoon

Sääntökunnat 1000-1300-luvuilla

# data[].attributes.body
Keskiajan alussa opetus luostareissa/katedraalikouluissa.

Yliopistot 1000- luvun lopulta opettajien ympärille.

-Bologna, Pariisi, Oxford, Cambridge

-Malli arabeilta

-Irti kirkon ja maallisten hallitsijoiden alta -> itsehallinto, opiskelijoilla erioikeuksia

-Opiskelu kallista: yläluokkaiset opiskelijat

# data[].attributes.body
Opetus kaikkialla latinaksi.

Opinnoissa kaksi vaihetta:

1. Kandidaatin tutkinto: "7 vapaan taiteen/tieteen" opiskelu.

2. Maisterin tutkinnoissa erikoistuminen: teologian, lääke- tai oikeustieteen opiskelu.

# data[].attributes.body
Ei uuden etsimistä tai omaan ajatteluun pyrkimistä -> skolastiikka.

-"Kaikki tieto löytyy Raamatusta tai Aristoteleelta" -> tiedon järjestely, ei luoda uutta.

-Tuomas Akvinolainen (1200-luku) tunnetuin skolastikko

# data[].attributes.body
Maailmankuvan täytti "kirkon kuvasto".

-Uskonto osa elämää kasteesta kuolemaan säädystä riippumatta.

-Kuolemanjälkeisen elämän tavoittelu (ja kiirastulen välttäminen).

Uskonnon sopeutuminen paikallisiin tapoihin -> pyhimykset ja rituaalien "kristillistäminen".

-Ihmeteot kiinnostivat, haluttiin suojelua -> pyhiinvaellukset.

Pappi kansan "yhteyshenkilö" hallintoon, kirkko tiedon levittäjänä.

-Veronkeräys, kirkko sosiaalisena paikkana.

Maakeskinen maailmankuva -> Jumala luonut maan ihmistä varten.

-> Kristikunnan kristillinen yhtenäiskulttuuri.

# data[].attributes.body
Lähes kaikki taide kristillistä.

Realististen kuvaamisen sijaan taide symbolista:

-Arvoperspektiivi: ihmisen koko arvon mukaan.

-Ei syvyysvaikutelmaa.

-Bysanttilaisen ikonitaiteen vaikutus (mm. sädekehät).

Kirkko arkkitehtuuri .

-Romaaninen (n.800-1200).

- Jykevät seinät, pyörökaaret, korkea keskilaiva, pienet ikkunat.

-Goottilainen (n. 1200-1500)

-Suipot kaaret, "tornit taivaaseen", suuret ruusuikkunat, runsas koristelu.

# data[].attributes.body
1300-luvulla antiikin ihannointi Italiassa.

# data[].attributes.body
Tekninen osaaminen kehittyminen, esim. keskeisprespektiivi, värit. -> Syvyyden illuusio.

Aiheena mytologia ja uskonto.

# data[].attributes.body
Uusi ihmiskäsitys: yksilön ainutkertaisuus ja arvo -> ihmisyyden tutkiminen.

-Ihmisellä oma tahto, ei vain Jumalan luomus -> maapäällisen elämän korostus.

Yleissivistyksen korostaminen -> antiikin lähteiden tutkiminen alkukielillä.

Ihmisihanteeksi yleisnero (homo universalis) -> monia aloja hallitseva oppinut (kielet, taide, insinööritieteet, arkkitehtuuri).

Renessanssiruhtinaat: sivistysihanne tarttui myös aatelisiin.

-Taiteiden tukeminen, irtautuminen keskiaikaisesta hallitsijaihanteesta.

# data[].attributes.body
Keskiajalta kirkkoa kritisoitu ja vaadittu uudistuksia.

-> 1517 Lutherin teesien tavoitteena uudistaa, ei perustaa uutta.

Reformaatio: jakautuminen protestantteihin ja katolisiin.

-Pohjoisessa luterilaisuus, mm. Sveitsissä kalvinismi.

-Kirkon omaisuuden ja vallan takavarikointi.

-Augsburgin uskonrauha 1555: "kenen maa, sen uskonto".

-(Katolisen) Yhtenäiskulttuurin hajoaminen.

--Pyhimysten palvonnan lopetus.

-- Raamatun korostaminen paavin sijaan.

Kirjapainotaito.

# data[].attributes.body
1500-luv. puolivälistä kirkon vastatoimet uudistusvaatimuksille:

-Paavin vallan korostus.

-Jesuiittajärjestö: "oikean uskon" opetus.

-Sensuurin kiristäminen: kiellettyjen kirjojen "musta lista".

-Inkvisition aktivoituminen: harhaoppisuutta vastaan taistelu.

"Taistelu uskosta"

-30-vuotinen sota 1618-48

--Vastapuolen räikeä mustamaalaus: propagandasotaa

-Pelissä suurvaltaintressit (Ranska vs. Habsburgit)

-1648 Westfalenin rauhassa uskonrauha

# data[].attributes.body
1600-luv. syntynyt taidesuuntaus.

-Erit. vastauskonpuhdistuksen ja itsevaltiaiden tukemassa taiteessa.

Piirteitä:

-Mahtavuus/mahtipontisuus, näyttävyys, koristeellisuus.

-Uskonnolliset kohtaukset/hallitsija aiheena.

-Voimakkaat värit, tunteet, muodot

-Valo ja varjo, vastakohdat

Arkkitehtuurissa pohjana renessanssirakentaminen sekä:

-Tornien rakentaminen, yksityiskohtien runsaus.

-"Kokonaistaideteokset" -> puistot, puutarhat jne. osana suunnittelua.

Tunnettuja taiteilijoita

-Bernini

-Rembrandt

-Bach

# data[].attributes.body
-Kaupalla rikastuva porvaristo tuki kuningasta aatelistoa vastaan.

-Kallistuva aseteknologia ja palkka-armeijat.

-Kirkollinen murros.

-Machiavelli: "tarkoitus pyhittää keinot" -> valtion etu muiden etujen edelle.

-Thomas Hobbes: "luonnontila kaaos, vain vahva hallitsija turvaa yhteiskunnan".

# data[].attributes.body
-1600-luv. lopun Ludwig XIV:n Ranska itsevaltiuden mallimaa.

--Vallan keskitys.

-> Rajaton itsevaltius, absolutismi.

--Valta Jumalalta -> kuningas kaiken yläpuolella.

--Hovi pyöri kuninkaan ympärillä -> aatelivirkamiehistö.

--Ranskan kielen ja kulttuurin nousu.

# data[].attributes.body
-1500-luv. tiedon etsintä: "hovioppineet".

--Empirismi: uuden tiedon etsiminen antiikin tekstien lukemisen sijaan (kokeellisuus).

-René Descartes: järki tiedon lähteenä -> aiempi tieto kyseenalaistettavissa ajattelemalla auktoriteetteja vastaan.

-Katollinen kirkko vastusti oppiensa vastaisia tieteitä.

--Kuitenkin: jesuiitat ja koulutus.

-1600-luv. tiedeseurat: tieteellinen keskustelu.

--"Hyödyn aikakausi" -> tiedon (taloudellinen) hyödyntäminen.

# data[].attributes.body
-Maakeskisyyden kyseenalaistaminen 1500-luvulta.

-Nikolaus Kopernikus: aurinko kaiken keskipiste.

-Giordano Bruno:

--Ei keskipistettä.

--Avaruus ääretön ja muodoton.

--Persoonaton Jumala.

-Johannes Kepler: elliptiset kiertoradat.

-Galileo Galilei: kaukoputken avulla havainnot taivaasta -> vahvisti aiempia teorioita.

# data[].attributes.body
-Isaac Newton.

--Painovoimalaki.

--Mekaniikan ja matematiikan kehitys.

-Mekanistinen maailmankuva:

--"Kaikki perustuu matematiikkaan" -> maailma kuin kelloratas ja Jumala kelloseppä.

# data[].attributes.body
-1600-luv. lopulta aate, jossa korostettiin järjenkäyttöä ja kritisoitiin yhteiskunnan epäkohtia.

--Usko yhteiskunnan kehittämiseen järjen avulla -> äärimmäisenä muotona edistysusko.

-"Alkukoti" Englannissa, Ranskasta aatteen keskus -> "valon aikakausi".

# data[].attributes.body
-John Locke: valitusajattelun pioneeri.

-Paroni de Montesquieu

-Jean-Jacques Rousseau

-Voltaire

-Mary Wollstonecraft

# data[].attributes.body
-1700-luv. Ranskasta kulttuurin keskus ja kieli.

-Valistuksen leviäminen.

--Matkakertomusten suosion kasvu.

---Yhteiskunta kritiikki.

---Järjen korostaminen.

---Eurooppalaisten paremmuuden korostaminen.

--Ensyklopediat eli tietosanakirjat.

--Kahvilat ja salongit keskustelupaikkoina.

-Järjen mukainen luokittelu myös ihmisiin -> ajatukset roduista.

--Rotu ihmisen luonteen määrittelevä tekijä.

# data[].attributes.body
-1700-luv. barokin tilalle rokokoo.

--Pastellivärit, "unenomaisuus".

--Leikillisyys, hempeys jopa eroottisuus.

--Epäsymmetrisyys.

--Luonto aiheeksi.

-Arkkitehtuurissa lisänä kiinalaisen kulttuurin piirteet

--Erit. sisustusmuodissa.

-Valistusaikana rokokoon kritiikki -> tilalle klassismi.

--Antiikin tavoittelu: selkeys, harmonia.

--Arkkitehtuurissa:

---Selkeys, asiallisuus, pylväät, päätykolmiot -> "kuin antiikin temppeleitä".

# data[].attributes.body
-Siirtokunnat vaativat I-B:lta edustusta parlamentissa vastineeksi verotuksesta.

--1775 väkivaltaisuuksien alku, 1776 kesällä itsenäisyysjulistus.

-Valistusaate itsenäisyysjulistuksessa.

--Tasa-arvoisuus.

--Vallan kolmijako-oppi.

--Oikeus syrjäyttää sortava hallinto.

-Kritiikki:

--Vapaus/tasa-arvo ei kaikille -> vain valkoiset miehet (varallisuus).

---Erityisesti mustat orjat kaikkien oikeuksien ulkopuolella.

--Valistusajattelu ei ajanut Yhdysvaltoja itsenäistymään.

# data[].attributes.body
-1789 Ranska lähes vararikossa.

-> Valtiopäivät koolle veroja varten.

-> Ns. kolmas sääty julisti kansalliskokouksen ja kaappasi vallan.

---Vallankumous, tavoitteena tasa-arvoisempi yhteiskunta.

---Johto valistuksen vaikuttama, "rivisotilaat" ei.

-1792 kansalliskokous julisti tasavallan -> maa sekasortoon ja väkivaltaan (terrori).

# data[].attributes.body
-Tavoitteena poistaa syntyperäiset oikeudet -> kansalaisten tasa-arvo.

--Aloitti sääty-yhteiskunnan murentamisen.

-Tieto syrjäytti uskonnon maailmankuvan perustana.

-"Valistus länsimaiden käännekohta" -> alamaisista kansalaisiksi.

--Julkinen keskustelu (mm. sanomalehdet).

--Tasa-arvon julistus (vaikka ei vielä toteutunutkaan).

--Järjen korostus.

# data[].attributes.body
Wienin kongressi 1814-15: "palattava Ranskan vallankumousta edeltäneeseen aikaan".

-Sääty-yht.kunnan vahvistaminen, paluu vanhoihin arvoihin.

-Pyhä allianssi: suurvaltojen liitto.

Nopeiden uudistusten vastustaminen -> pienet uudistukset, ylhäältä päin.

Yhteisö ennen yksilöä.

Vahvat auktoriteetit tarpeen.

Kannatus: kirkko, hallitsijat, aatelistot, valtaapitävät.

# data[].attributes.body
Yksilön, vapaan tahdon, kyvykkyyden korostaminen.

Valta kansalta -> perusoikeudet mahdollistavat "onnen tavoittelun", valtion roolin oltava vähäinen.

-Oikeudet eivät kaikilla -> yläluokka, porvaristo, miehet.

Taloudellinen lib.: Adam Smith -> vapaa kauppa, voiton tavoittelu.

Poliittinen lib.: John Stuart Mill, John Locke -> yksilön vapaudet.

Sosiaalilib.: tunnustettiin vapaan kilpailun ongelma -> valtion ohjailu hyväksyttävää vakauden turvaamiseksi.

Kannatus: erityisesti porvaristo.

# data[].attributes.body
Alun sosialistit tehtailijoita -> työläisten aseman parannut, ettei tule väkivaltaa.

Marx & Engels: Kommunistinen manifesti (1848)

-Marx: materialistinen historiankäsitys.

Tavoitteena kommunistinen yht.kunta, jossa ei yksityisomistusta.

-Myös sukupuolten tasavertaisuus.

Jakautuminen:

-Kommunistit/sosialistit: keinona väkivaltainen vallankumous

-Sosiaalidemokraatit: keinona demokratia, lainsäädäntö

# data[].attributes.body
"Yksi kansa, yksi valtio" -> kansojen itsemääräämisoikeus.

-Tietty alue, yhteinen kieli, historia, kulttuuri, uskonto, rotu.

Kansa korvaa hallitsijan yhtenäisyyden lähteenä.

Kannatus: kaikissa yhteiskuntaryhmissä

Euroopassa 1800-luvulla:

Hajottava: Osmanien valtakunta, Itävalta-Unkari.

Yhdistävä: Saksa, Italia.

Kansalliset symbolit, kulttuurin ja yhteisen historian luominen, koulutus, urheilu.

# data[].attributes.body
Tunteiden korostus, menneisyyden ihailu.

-Voimakkaat tunteet ja värit, dramatiikka, epätarkkuus.

-Aiheet historiasta, luonnosta, eksoottisista maista.

Kansallisromantiikka:

-Kansan menneisyyden ihailu.

# data[].attributes.body
Yht.kunnan todenmukainen kuvaaminen.

Tarkka kuvaus, rehellisyys.

# data[].attributes.body
Vaikutelman, mielikuvan kuvaaminen.

Yksityiskohtien unohtaminen.

# data[].attributes.body
Lamarck: eläinlajit kehittyvät.

Charles Darwin: Lajien synty (1859).

-Elinvoimaisimmat menestyvät -> luonnonvalinta.

-Ominaisuudet periytyvät -> lajien jatkuva kehitys.

-Ihmislajilla ja apinoilla sama esi-isä.

Sosiaalidarw.: yht.kuntien erot perustellaan "luonnonlakien" avulla.

Kulttuuridarw.: kulttuurieroista oikeutus kansojen sortamiseen.

# data[].attributes.body
Harppaukset mm. kemiassa, fysiikassa, lääketieteessä 1800-luvulla.

-Taustalla: teollistuminen, kokeelliset menetelmät.

-Atomiteoria.

-Solujen ja mikrobien havaitseminen -> ymmärrys hygieniasta.

-Sähköoppi -> valaistus, moottorit.

-Suhteellisuusteoria.

Yhteiskuntatieteiden kehitys.

-Sosiologia.

-Historian nousu -> kehitys ja oman kansan menneisyys.

# data[].attributes.body
"The Great War" viimeistään tuhosi ajatukset alati kehittyvästä ihmiskunnasta.

-Modernin teknologian sotaa -> teollisen mittakaavan tappaminen.

-"Kansojen sotaa"

Pasifismin suosion kasvu

Yht.kunnan moraalinen muutos: Sigmund Freudin teoriat alitajunnasta ja seksuaalisuudesta.

# data[].attributes.body
Suurkaupungit "viihteen ja paheiden pesiä".

-Elokuvat, teatterit, tanssiesitykset, erotiikka.

-"Iloinen 1920-luku".

Naisten asema.

-Teollistumisen myötä keskiluokkainen työskentely.

-Suffragetit -> naisten äänioikeus 1 MS jälkeen Euroopassa.

-Kaupungeissa naisen roolin muutos (keskiluokka) -> kodin ulkopuolella töissä, ei vain perheen perustaminen ja äitiys.

# data[].attributes.body
Populaarikulttuuri "kansankulttuuriksi".

-lukutaidon parantuminen.

-Tekniikan kehittyminen (ja halpeneminen).

-Vapaa-ajan kasvu -> tarve viihteelle.

Radio

-Kulttuurin kuluttaminen ja tiedon levittäminen (myös propaganda).

Elokuvat

-Edulliset liput, naisetkin yleisöön -> "turmelee nuorison".

-1920-50-luvut Hollywood "kultakausi" -> amerikkalaisen kulttuurin levitys maailmalle.

"Tähteyden synty" -> kaikkien tunteminen viihdetähtien synty.

1950-60-luvulta televisioiden läpimurto.

# data[].attributes.body
1950-60-luvuilla vaurastuminen mahdollisti "nuorten oman elämän" -> halu erottautua.

-Nuorisomuoti, -musiikki, -kulttuuri jne.

-Rock and roll -> kapinallisuus.