# data[].attributes.body
Početkom 90-ih godina 20. stoljeća međunacionalna napetost i zahtjevi za demokratske promijene potaknut će raspad Jugoslavije. Hrvatska je svoju neovisnost morala izboriti u Domovinskom ratu.

# data[].attributes.headline
SLOM KOMUNIZMA U JUGOSLAVIJI I STVARANJE SAMOSTALNE REPUBLIKE HRVATSKE

# data[].attributes.subject
SLOM KOMUNIZMA U JUGOSLAVIJI I STVARANJE SAMOSTALNE REPUBLIKE HRVATSKE

# data[].attributes.body
1980. godine umro je Josip Broz Tito, a u Jugoslaviji ga je naslijedilo osmočlano Predsjedništvo.

# data[].attributes.headline
POLITIČKA SITUACIJA I STRANKE 80-IH U JUGOSLAVIJI

# data[].attributes.subject
POLITIČKA SITUACIJA I STRANKE 80-IH U JUGOSLAVIJI

# data[].attributes.body
1986. Slobodan Milošević dolazi na čelo srpskih komunista (srpski nacionalizam).

1989. čelnik hrvatskih komunista Ivica Račan građanima je čestitao Božić (nezamisliv događaj jer se Božić nije javno slavio)

1989. osnovana je Hrvatska socijalno-liberalna stranka (HSLS) i ubrzo Hrvatska demokratska zajednica (HDZ)

Savez komunist Jugoslavije raspao se u siječnju 1990. godine i najavio raspad Jugoslavije.

# data[].attributes.body
Na izborima je pobijedio HDZ.

30. svibnja 1990. zasjedao novi Sabor koji je FRANJU TUĐMANA proglasio predsjednikom Hrvatske.

Za predsjednika Vlade izabran je Stjepan Mesić. Potkraj 1990. Sabor je proglasio novi hrvatski Ustav.

U svibnju 1991. hrvatska vlast je organizirala REFERENDUM gdje se 93% građana izjasnilo da želi da Hrvatska istupi iz Jugoslavije.

25. lipnja 1991. Hrvatski sabor donio je Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti RH-taj datum obilježavamo svake godine kao DAN NEOVISNOSTI.

8. listopada 1991. Sabor je donio odluku o konačnom raskidu državno-pravnih veza sa ostalim državama SFRJ.

# data[].attributes.body
Posljedice političkih napetosti u Jugoslaviji bili su ratovi. Nakon kratkotrajnog rata u Sloveniji (u lipnju i srpnju 1991.) slijedio je rat u Hrvatskoj - Domovinski rat.

# data[].attributes.body
Borba za Hrvatsku samostalnost počela je Domovinskim ratom gdje su se Hrvati borili protiv agresora (Srba i JNA) koji su željeli prisvojiti prostore Hrvatske.

# data[].attributes.body
Tijekom 1990. buknula je pobuna na područjima Hrvatske u kojem su u većem broju živjeli Srbi - nisu priznavali hrvatsku vlast te su postavljali barikade od balvana i stijena na hrvatske ceste. JNA je na strani pobunjenika i podupire politiku Slobodana Miloševića - zauzeti i odcijepiti od Hrvatske područja na kojima žive Srbi.

U veljači od 1991. srpsko stanovništvo u Kninu proglasilo je odvajanje od RH i osnovalo Srpsku autonomnu oblast Krajinu (slično se ponovilo na području Like, Korduna i Slavonije).

Milošević i JNA zagovaraju ideju stvaranje velike Srbije.

# data[].attributes.attachment_link.title
17.08.1990. Balvan revolucija - početak srpske pobune u Hrvatskoj

# data[].attributes.body
Od ljeta 1991. ratni sukobi u RH postaju sve žešći. JNA je napadala Hrvatsku, iz Srbije su pristizale paravojne postrojbe.

UN je proglasio embargo(zabranu) na uvoz oružja te se hrvatskim vojnicima bilo sve teže obraniti. U nabavi oružja Hrvatskoj su pomagali iseljenici.

U jesen 1991. osvojene su mnoge vojarne JNA i zarobljena je velika količina oružja.

Hrvatski su gradovi pretrpjeli velika razaranja jer su neprestano bili bombardirani. Posebno je teško bilo na krajnjim točkama- u Dubrovniku i Vukovaru.

JNA je 7.listopada 1991. raketirala Banske dvore gdje je bilo sjedište Vlade.

# data[].attributes.body
Vukovar su od kolovoza do studenoga 1991. opsjedale snage JNA - grad je skroz uništen.

Dvije tisuće branitelja branilo je grad od trideset tisuća napadača.

Zapovjednik hrvatske obrane bio je Mile Dedaković Jastreb.

Vukovar je pao u ruke neprijatelja 18. studenog 1991. i na taj dan svake godine obilježavamo Dan sjećanja na žrtve Domovinskog rata i Dan sjećanja na žrtvu Vukovara i Škabrnje.

U masovnoj grobnici na Ovčari pokopani su poubijani branitelji i civili.

Bitka za Vukovar bila je jako značajna zato jer su hrvatski branitelji pružali jaki otpor i Vukovar je simbol borbe za Hrvatsku samostalnost. Također su slike razorenog Vukovara obišle cijeli svijet i ubrzale međunarodno priznaje RH.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia (ICTY)

# data[].attributes.attachment_link.title
Tribunal Pamti: Pad Vukovara - 18. novembar 1991

# data[].attributes.body
Početkom 1992. uz posredništvo međunarodne zajednice sklopljeno je primirje koje je bilo samo prividno, ali manjeg intenziteta. Mnogi se prognanici godinama nisu mogli vratiti svojim kućama.

# data[].attributes.attachment_caption
15.1.1992.-govor F.Tuđmana na dan priznanja RH 

# data[].attributes.headline
PRIZNANJE REPUBLIKE HRVATSKE KAO NEOVISNE DRŽAVE

# data[].attributes.subject
PRIZNANJE REPUBLIKE HRVATSKE KAO NEOVISNE DRŽAVE

# data[].attributes.body
Europska zajednica (danas Europska unija) je 15. siječnja 1992. priznala Hrvatsku, a SAD u travnju iste godine.

Hrvatska je članicom Ujedinjenih naroda postala 22.5.1992.

Neposredno prije priznanja potpisano je primirje kojim je trećina Hrvatske ostala privremeno okupirana- na tom su području raspoređene vojne snage UN-a nazvane UNPROFOR.

# data[].attributes.body
U travnju srpske su snage počele agresiju na BIH.

U ratu u BIH od 1992. do 1995. poginulo je više od 150 000 ljudi.

U srpnju 1995. godine srpska je vojska pod vodstvom Ratka Mladića u Srebrenici ubila više od 8 tisuća zarobljenika.

U srpnju b1995. službeno je dogovoreno savezništvo Hrvatske vojske i Armije BIH.

Sukob u BIH je završen pod kraj 1995. potpisivanjem mirovnog sporazuma - Daytonski mirovni sporazum ( BIH je podijeljena bošnjačko-hrvatski i srpski teritorij.

# data[].attributes.body
Tijekom godina "primirja" snage UN-a nisu osigurale prognanicima povratak u domove i primirje je često prekidano.

Hrvatske su snage od svibnja do listopada 1992. provele operaciju Čagalj, Tigar i Oslobođena zemlja deblokiran Dubrovnik i oslobođen jug Hrvatske.

U siječnju 1993. vojnom operacijom "Gusar"(poznata kao i operacija Maslenica) oslobođeno je zadarsko zaleđe te je time omogućen promet Jadranskom magistralom(ponovno je povezan sjever i jug RH).

# data[].attributes.headline
OSLOBODILAČKE OPERACIJE 1995. I KRAJ RATA

# data[].attributes.subject
OSLOBODILAČKE OPERACIJE 1995. I KRAJ RATA

# data[].attributes.body
Hrvatska je 1995. odlučila osloboditi veći dio okupiranog državnog teritorija.

Ujedinjeni narodi, Europska unija, SAD i Rusija predložile su sporazum poznat pod nazivom Z4 koji je predviđao visok stupanj autonomije za područja u kojima su Srbi imali većinu prije rata. Neuspjeh plana Z4 pokazao je da srpska strana nije bila spremna za kompromise.

# data[].attributes.body
Hrvatsko je vodstvo odlučilo prvo osloboditi područje zapadne Slavonije zbog prometne povezanosti istoka i zapada.

Operacija Bljesak trajala je od 1. do 4. svibnja 1995.

# data[].attributes.body
Oluja je počela u zoru 4.kolovoza 1995.

Knin je oslobođen 5.kolovoza 1995. i taj dan se slavi svake godine kao DAN POBJEDE I DOMOVINSKE ZAHVALNOSTI.

Do 7. kolovoza hrvatske su snage oslobodile cijelu Dalmaciju, Liku, Kordun i Banovinu te stigle na državnu granicu s BIH.

Glavni zapovjednik Oluje bio je Zvonimir Červenko.

U Oluji je oslobođeno 10 400 četvornih kilometara što je gotovo 20% ukupne površine Hrvatske.

Pobjeda u Oluji omogućila je početak povratka prognanika i gospodarski oporavak te prometno povezivanje Hrvatske.

# data[].attributes.body
Potpisivanje Temeljnog sporazuma za istočnu Slavoniju, Baranju i zapadni Srijem u studenom 1995. Vijeće sigurnosti UN-a u siječnju 1996. donijelo je rezoluciju o početku UN-ove operacije za reintegraciju hrvatskog Podunavlja.

Prijelaznim upraviteljem je imenovan Jacques Paul Klein.

Srbi su se bunili, ali situaciju je smirio Zakon o oprostu prihvaćen u svibnju 1996. kao i sporazum o normalizaciji odnosa Hrvatske i Savezne Republike Jugoslavije.

U prosincu 1997. Vijeće sigurnosti donijelo je odluku o završetku prijelazne uprave, a 15. siječnja 1998. Istočna Slavonija, Baranja i Zapadni Srijem ponovno su postali sastavni dijelovi RH.

# data[].attributes.body
U Domovinskom ratu poginulo je više od 8 tisuća hrvatskih branitelja i oko 7 tisuća civila. Više od 30 tisuća ljudi je ranjeno, a mnogi su postali invalidi. Mnogi vojnici i civili su odvedeni u zatočeništvo i o njima se i danas ništa ne zna.

Domovinski rat je utjecao na ukupno smanjenje broja stanovnika RH.

Počinjena je ogromna materijalna šteta. teške posljedice rata pretrpjelo je i gospodarstvo., a završetak rata omogućio je postupan oporavak turizma, ali i ostalih gospodarskih grana.

U Domovinskom ratu nastala je neovisna Hrvatska i kroz godinu obilježavamo brojne značajne datume kao sjećanje na trnovit put do Hrvatske samostalnosti.