# data[].attributes.body
- 60 sek. præsentation af hver debattør (med billede) og deres mærkesager. I skal tage resten af klassen med tilbage i tiden. Hvem er I, hvor bor I, hvilke vigtige tanker gør I jer om tiden?

- Efter hvilke principper bør samfundet være indrettet?

- Forholdet mellem menneske og natur og evt. menneskets naturlige rettigheder

- Forholdet til kirken

# data[].attributes.headline
Hvem er vi, hvor bor vi og hvilke tanker gør vi os om tiden?

# data[].attributes.subject
Hvem er vi, hvor bor vi og hvilke tanker gør vi os om tiden?

# data[].attributes.body
Hobbes er en filosof som især har fokus på den politiske statslære. Mit primære udgangspunkt for denne statsfilosofi er mit menneskesyn. Jeg definerer mennesket som et naturvæsen og ikke et samfundsvæsen.

# data[].attributes.body
Adam Smith var en skotsk samfundsfilosof og økonom.

# data[].attributes.body
Hans to populære hovedværker er: The Theory of Moral Sentiments (1759) og An Inquiry into the Nature and Causes of the Wealth of Nations (1776)

# data[].attributes.body
Magtens opdeling

Relativisme og kulturens betydning

Frihed og retfærdighed

Kritik af absolutisme

født i 1689 i Château de la Brède, som ligger nær Bordeaux i Sydvestfrankrig

# data[].attributes.body
1. Samfundets principper, Jeg mener, at et samfund kræver en stærk, absolut suveræn stat for at undgå kaos og sikre orden.

2. Menneske og natur, I naturtilstanden er mennesker i konstant konflikt. For at få fred afgiver de nogle naturlige rettigheder til staten gennem en social kontrakt.

3. Forholdet til kirken, Kirken bør være underlagt staten for at undgå magtkampe og sikre stabilitet.

# data[].attributes.body
Jean-Jacques Rousseau (1712-1778) var en vigtig tænker i oplysningstiden. Han mente, at mennesker fødes gode, men at samfundet ødelægger dem. I Samfundspagten argumenterede han for, at magten skal ligge hos folket, ikke hos konger eller eliten. Hans idéer inspirerede Den Franske Revolution og moderne demokrati. Han skrev også Émile, hvor han fremhævede, at børn lærer bedst gennem frihed og erfaring. Rousseaus tanker om frihed og folkestyre er stadig vigtige i dag.

# data[].attributes.body
François de Voltaire var stor talsmænd for ytringsfrihed og fornuft og imod intolerance og religiøst tyranni.

# data[].attributes.body
John locke (1632-1704)

var en naturretsfilosof, han udgav "Two Treatises of Government hvor han hævdede at suveræniteten ikke lå hos kongen men hos folket. Mennesket har medfødte rettigheder......

# data[].attributes.body
ungdom

jeg blev født 29 august 1632 i wirngton i storbritanian, jeg fik min uddanelse fra oxford i 1675. jeg går meget op i uddanelse det var derfor jeg tog min uddanelse på det fineste sted i storbritanian

# data[].attributes.body
Montesquieu var katolik, men kritisk over for kirkens magt.

Han mente, at religion kunne være gavnlig, men skulle holdes adskilt fra politik.

Han kritiserede fanatisme og intolerance, men ikke kristendommen i sig selv.

Han støttede sekularisme og religiøs tolerance.

I modsætning til Voltaire var han ikke direkte antikirkelig, men ønskede mindre religiøs indflydelse på staten.

# data[].attributes.body
Mit navn er John Locke, og jeg er filosof her i England. Jeg bor i London og Oxford, hvor jeg skriver om frihed, rettigheder og hvordan samfundet bør indrettes.

Jeg mener, at alle mennesker fødes frie og lige med naturlige rettigheder—liv, frihed og ejendom. Men uden love og en regering, der beskytter disse rettigheder, kan vi risikere kaos. Derfor går jeg ind for en samfundskontrakt: Folket giver magten til en regering, men kun så længe den tjener borgernes bedste. Hvis regeringen bliver tyrannisk? Så har folket ret til at gøre oprør og skabe et nyt styre!

Mennesket er født som en tabula rasa—en tom tavle. Det betyder, at vi ikke er forudbestemt af arv eller guddommelige regler, men formes af vores oplevelser. I naturtilstanden er vi frie, men vi opretter samfund for at beskytte vores rettigheder bedre.

Og hvad med religion? Jeg mener, at tro er en personlig sag. Staten skal ikke blande sig, og ingen må tvinges til en bestemt tro. Tolerance er vejen frem!

Så, kære venner, hvad mener I? Er vores tid på rette vej, eller bør vi genoverveje vores samfundsindretning?

# data[].attributes.body
Staten bør ikke blande sig i borgernes tro. Religionsfrihed er essentiel, da tro er en privat sag mellem individet og Gud

# data[].attributes.body
Forholdet til naturen:

Naturlovene eksisterer før menneskeskabte love.

Naturen har en indre orden, som styrer alle væsener.

Mennesker er i deres naturlige tilstand drevet af svaghed og behovet for overlevelse.

Mennesket søger fred og samarbejde som en naturlig reaktion på dets skrøbelighed.

Menneskets naturlige rettigheder:

Mennesket har ret til selvopretholdelse og sikkerhed.

Frihed er en naturlig rettighed, men den skal reguleres af love for at sikre orden.

Lighed eksisterer i den naturlige tilstand, men forsvinder i samfund med forskellige magtstrukturer.

Ejendomsretten opstår som en del af samfundsudviklingen, men bør beskyttes af lovene.

Magten bør fordeles (magtens tredeling) for at undgå tyranni og sikre frihed.

# data[].attributes.body
Retfærdighed og frihed i et samfund

Der er brug for en deling af den lovgivende og udøvende magt for at undgå, at én enkelt person kan gennemføre "tyranniske love" eller love på tyrannisk vis.

Ligeledes, vil der ikke være nogen frihed hvis ikke den dømmende magt er er adskilt fra den lovgivende og udøvende magt, for så kan dommeren "optræde med en undertrykkers ubegrænsede vold".

Den udøvende magt burde styres af én person for at sikre hurtige, effektive beslutninger, mens den lovgivende magt burde varetages af mange mennesker for at sikre demokrati.

# data[].attributes.headline
Hvem er I, hvor bor I, hvilke vigtige tanker gør I jer om tiden? 

# data[].attributes.subject
Hvem er I, hvor bor I, hvilke vigtige tanker gør I jer om tiden? 

# data[].attributes.body
Hvem er I:

Jeg er Adam Smith, en skotsk samfundsfilosof og økonom, født i 1723 i byen Kirkcaldy, Skotland. Jeg er bedst kendt for mine tanker om økonomi og samfundets udvikling, særligt gennem mine værker The Theory of Moral Sentiments og The Wealth of Nations, hvor jeg grundlagde mange af de ideer, der senere blev kendt som klassisk økonomi.

Hvor bor I:

Jeg bor i Skotland og kommer fra den lille kystby Kirkcaldy i grevskabet Fife. Det var her, jeg voksede op og fik mine første tanker om moral, samfund og handel.

Hvilke vigtige tanker gør I jer om tiden:

Jeg lever i en tid med store forandringer – hvor handel og industrien vokser. Samfundet bevæger sig væk fra "klasserne" altså feudalisme og mod markedsøkonomi. Jeg er fortaler for et frit marked, hvor statens rolle skal begrænse, og “den usynlige hånd” vil regulere økonomien gennem udbud og efterspørgsel.

Efter hvilke principper bør samfundet være indrettet?

Samfundet bør være indrettet efter princippet om økonomisk frihed og markedsmekanisme.

Forholdet mellem menneske og natur og evt. menneskets naturlige rettigheder?

Jeg ser mennesket som fornuftigt og handler ud fra egne interesser.

Mennesket har naturlige rettigheder som frihed, ejendomsret og retten til at søge lykke og velstand.

Forholdet til kirken:

Jeg mener, at kirken ikke bør have for stor magt over stat og økonomi. Tro bør være en privat sag, og staten bør sikre religionsfrihed.

# data[].attributes.body
1. Frit marked

2. Fri konkurrence => fører til innovation på markedet

3. Fri handel

4. Sikring af privat ejendomsret