# data[].attributes.body
Un zigurat té tres plataformes i a dalt de tot hi ha un santuari, que era la residència dels déus quan baixaven a la terra.

# data[].attributes.body
A l'arquitectura és van fer grans construccions, però són poques las que ens han previngut a causa de la pobresa dels materials. El temple o Zigurat presentava  un aspecte molt sòlid i amb poques obertures, la construcció s'aixecava damunt de grans plataformes o terrasses.
A tot el voltant acostumaven a haver grans patis oberts on es congregaven els fidels per fer les seves cerimònies.

# data[].attributes.body
A dins de l'art Mesopotàmi tambè hi ha les manifestacions artistíques. Aixó és d'un periode molt extens, que va desde les d'estat sumèries fins als imperis babilònic i assiri.
Es tracta d'un art orientat a enaltir els poderossos, (es a dir als reis), deixar constancia de les seves gestes i retre omenatge als deus.

# data[].attributes.body
Els relleus assiris són molt detallistes i realistes, representen animals, éssers mitològics i escenes de caça i guerra.
A diferència de l'escultura, que és inexpressiva i els relleus són plens de vida, moviments i sentiments.

# data[].attributes.body
Les figures que es construïen eren molt geomètriques i idealitzades per contemplar-les frontalment.
Aquestes figures es situaven en temples Mesopotàmics. S'han trobat moltes escultures així epresentant homes orant, per això es diuen orants.

Són freqüents les representacions  del Gudea, o governador de la ciutat.

# data[].attributes.body
A Mesopotàmia, la pluja era escassa i es repartia de forma irregular al llarg de l'any.
També va aparèixer el desenvolupament de l'agricultura on depenien d'aprofitar de l'aigua dels rius.
Al VI mil·lenni a.C, va haver-hi crescudes dels rius Tigris i Eufrates. En el Nil van construir els discs de contenció i canals, regaven els camps i feien que augmentés la superfície conreable.
Per controlar el conreu dels camps van formenter el desenvolupament del càlcul i la geometria de sistemes de comptabilitat i de noves tècniques constructives. També van inventar un calendari per preveure les crescudes del riu Nil.

# data[].attributes.body
El Nil neix al sud d'Egipte en terres on a l'estiu plou molt.
Per això quan es retirava l'aigua, les ribes quedaven cobertes d'un llim bastant fèrtil, hi és on sembraven els conreus.

# data[].attributes.headline
Les societats agricoles de Mesopotàmia i Egipte

# data[].attributes.subject
Les societats agricoles de Mesopotàmia i Egipte

# data[].attributes.body
L'augment de la producció agrícola va fer que la població, el comerç i l'artesania, augment.
La majoria de població de Mesopotàmia i Egipte eren pagesos que vivien en casetes a prop dels rius i estaven obligats a lliurar una part de la collita com a tribut.
Els mesos en què no es feien tasques agrícoles estaven obligats a treballar en la construcció de les grans obres del faraó. Mentre que les dones feien el pa i la cervesa i confeccionaven els vestits i venien els productes que sobraven als mercats.

# data[].attributes.body
L'escriptura es l'existència de documents escrits, va ajudar a preservar la memòria de tots els pobles, fins que aleshores només es transimetia oralment.
Per això es considera que la historia es va iniciar a Mesopotàmia i Egipte.

# data[].attributes.body
Vocabulari:
Desert: conjunt de sorra que forma munranyes de sorra.
Barca de pesca: la Barca on es pesca i es recullen els peixos.
Sitges: magatzems on es guarda les recollides per després menjarla.
Blat: planta que es tritura per fer farina.
Llogaret: petit poble.
Nil: el riu que pasa per egipte.
Transpotr de mercaderies: transporten mercaderies
Sega: es tallar els conreus per exemple; blat,...
Paolanca: es un pou per pescar. Hi fiquen menjar i el fiquen al mar i més tard entren els peixos i ja han pescat.
Betuda i ventament del gra: venden animals i coses agricoles
Asecat de papir:Es on feien els papers.
Recompte de la collita: contar cuantes coses han collit durant el dia.
Canals de reg: es per on circula l'aigua de la qual prenen.
Arada:procés que permet apartar terrossos horitzontals de la superfície del terreny.

# data[].attributes.headline
Per què es va inventar l'escriptura?  ESCRIPTURA CUNEÏFORME

# data[].attributes.subject
Per què es va inventar l'escriptura?  ESCRIPTURA CUNEÏFORME

# data[].attributes.body
Les primeres formes d'escriptura a Mesopotàmis esren pictogràfiques, es dibuixava un sinvol que representava un objecte o una idea.
Per facilitar l'escriptura de signes van dinar lloc a l'escriptura cuneïforme.
S'escrivia fent incisions amb un punxó damunt d'una tau-leta d'argila.

# data[].attributes.body
Els primers codis de lleis en aquella época eran bastant greus i s'ho preníen molt malament a la mínima que feies algo malament, per exemple si un fill pegaba al seu pare, el fill se li tallaría la mà, o si algú robaba sería ajusticiat.

# data[].attributes.body
Entre els anys 3500 i 2000 a baixa Mesopotàmia i tambè a Egipte es van desembolupar les ciutats estat independients i tambè desembolupaven activitats artesanals. Les ciutats estaven governades per reis i tenien el poder religios, militar i polític.

# data[].attributes.body
A les terres que voregen els rius Tigris i Eufrates, a partir del quart mil·lenni a.C, van desenvolupar quatre grans imperis: el sumeri, el babilònic, l'assiri i el persa.
Regne d'Accad: cap al 3100 a.C, Mesopotàmia va ser dominada pels sumeris. Al tercer mil·lenni a.C el rei segon va dominar les terres de Mesopotàmia i va crear el regne Accad.
Imperi babilònic: cap al 1800 a.C la ciutat de Babilònia es va imposar sobre altres ciutats i això va formar l'imperi babilònic.