# data[].attributes.body
24.-25.janvārim notika Latvijas Komunistiskās partijas (LNP) 24.kongress.

# data[].attributes.body
PSRS Ministru padome izdeva lēmumu par Daugavpils hidroelektrostacijas celtniecības pārtraukšanu. Uz neatkarības cīņu kāpjošā viļņa sabiedrība to uztvēra kā tautas uzvaru, kā māmuļas Daugavas izglābšanu un pašu latviešu glābšanos no asimilācijas – ķellēm bruņotu migrantu pūļos.

# data[].attributes.body
Sabiedriskā kustība “Helsinki -86” organizēja ziedu nolikšanu pie Brīvības pieminekļa Rīgā.
Svarīgi lai cilvēki pieminētu kritušos, aizdomātos.

# data[].attributes.body
Rīgā notika pirmais padomju varas oficiāli atļautais gājiens un mītiņš 1941. gada 14. jūnija deportāciju upuru piemiņai. To organizēja Vides aizsardzības klubs (VAK). Pasākumā piedalījās vairāki desmiti tūkstoši ļaužu. Mītiņš notika pie LKP CK Politiskās izglītības nama.
Svarīgi lai pieminētu upurus, kritušos cilvēkus.

# data[].attributes.body
Pirmā norisinājās 1958. gadā, kad vairāki mākslinieki, zinātnieki un politiķi parakstīja protesta vēstuli pret Pļaviņu HES būvniecību.
Pirmo spēkstaciju pār Daugavu uzcēla vēl neatkarīgā valstī, no 36. līdz 39. gadam. Ķeguma HES bija Ulmaņlaiku vērienīgākais projekts. D .Īvans un A .Snips kritizēja projektu.
Daugavpils HES. Piektā plānotā spēkstacija uz mūsu likteņupes. Pirmā, ko cēla, bet neuzcēla. Tās likteni izšķīra tauta. Šie protesti par Atmodas atslēgu, kas parāva vaļā slūžas. Daugavpils HES kampaņa ir viena no lielākajām uzvarām, ko Latvijas tautai izdevies izcīnīt pret totalitāru režīmu. To var likt līdzās vēlākajām Atmodas uzvarām, veidojot Tautas fronti un jauno parlamentu, kaut tie jau bija citi, ne tik drūmi laiki. Agrākie pretinieki Škapars un Gorbunovs nu jau startēja vienā, Īvāna vadītā, vēlēšanu listē un mītiņos Daugavmalā kopā dziedāja Daugavas abas malas mūžam nesadalās.
1961.-1966.gadam Pļaviņu HES.
Svarīgs notikums, jo Latvija izcīnija totalitāro režīmu.

# data[].attributes.headline
1988.gadā 8.-9. oktobrī notika Latvijas Tautas frontes dibināšanas kongress. LTF kļuva par lielāko sabiedrisko organizāciju Latvijas vēsturē.

# data[].attributes.subject
1988.gadā 8.-9. oktobrī notika Latvijas Tautas frontes dibināšanas kongress. LTF kļuva par lielāko sabiedrisko organizāciju Latvijas vēsturē.

# data[].attributes.body
Svarīgi, jo Latvija kļuva par sabiedrisko organizāciju dēļ šīs organizācijas.

# data[].attributes.body
Latvijas Tautas fronte (LTF) bija Latvijas Atmodas laika sabiedriski politiska kustība un organizācija (1988—1999), kurai bija izšķirīga nozīme Latvijas neatkarības atjaunošanā. Pēc neveiksmes 5. Saeimas vēlēšanās 1993. gadā tā darbojās kā mazietekmīga organizācija līdz 1999. gadam, kad likvidējās.
Nozīmīgi , jo Latvija kļuva sabiedriski politiska dēļ akcijas.

# data[].attributes.body
Bija akcija Igaunijā, Latvijā un Lietuvā, kas notika 1989. gada 23. augustā plkst. 19.00, apmēram divi miljoni cilvēku, sadevušies rokās, vismaz 15 minūtes veidoja aptuveni 670 km garu dzīvo ķēdi, kas savieno Baltijas valstu galvaspilsētas. Šī demonstrācija tikai sarīkota, lai pievērstu pasaules uzmanību vēsturiskajiem notikumiem, no kuriem cietušās Baltijas valstis. Astoņdesmit devītais bija Atmodas ražīgākais gads, kad sāka nobriest iepriekš sētie neatkarības dēsti. Gadu iepriekš Baltijas valstīs bija nodibinātas tautas frontes, un 89. gadā tās sasniedza biedru skaita galvu reibinošākās virsotnes – Latvijā bija 200 tūkstoši aktīvu tautfrontiešu, vēl vairāk atbalstītāju. Dibinoties frontes vēl bikli runāja par suverenitāti atjaunotas PSRS sastāvā, bet jau 89. gada pavasarī skaidri deklarēja savu mērķi – cīņu par valstisku neatkarību. Šai gadā pieauga arī neatkarības cīnītāju savstarpējās ķildas un konkurence. Fronte bija pārāk liela un visaptveroša, lai samierinātu visus – no labajiem komunistiem vienā līdz ultraradikāliem disidentiem otrā flangā.
Svarīgs notikums Latvijā, jo cilvēki varēja citiem parādīt savu spēku, vienotību, cilvēki pievērsa uzmanību citām valstīm.

# data[].attributes.body
Notika Latvijas PSR Augstākās padomes vēlēšanas, kurās lielāko atbalstu guva LTF izvirzītie kandidāti.

# data[].attributes.headline
1990. Gads. Latvijas neatkarības atjaunošana.

# data[].attributes.subject
1990. Gads. Latvijas neatkarības atjaunošana.

# data[].attributes.body
20.gs 80.gadu 2.pusē, izmantojot labvēlīgo politisko situāciju PSRS, Latvijā iesākās sabiedriski politisks process.

# data[].attributes.body
Dziesmu un deju svētki gaisā virmoja brīvības, neatkarības un atmodas alkas. Notika XX Vispārējie Latviešu Dziesmu un X Deju svētki, kuros piedalījās ap 35 tūkstošiem iedzīvotāju. Pirmo reizi ar tiem arī trimdas latvieši. Piedāvājam Radio NABA raidījuma "39.kabinets" sagatavoto ieskatu 1990.gada svētkos, jo tas spilgti parāda, ko tautas nozīmē dziesmu svētki.
Svarīgi, jo cilvēki pievērsa uzmanību Latvijas tautai, cilvēki spēja vienoties dziesmās un dejās.

# data[].attributes.body
Barikāžu laiks vēsturisks apzīmējums 1990. gada 4. maijā atjaunotās Latvijas Republikas aizsardzības pasākumiem, kas tika organizēti Rīgā un citās Latvijas pilsētās no 1991. gada 13. līdz 27. janvārim. Plašākā nozīmē šis apzīmējums var tikt attiecināts uz laika periodu līdz 1991. gada 21. augustam, kad notika pēdējais OMON specvienību uzbrukums Jēkaba ielas barikādēm.
Barikādes bija nozīmīgs tautas pašapziņas un gribas izpausmes brīdis, kad cilvēki bija apņēmības pilni nosargāt savu zemi un brīvību. Tā bija nevardarbīgās pretošanās izpausme, masveidīga gatavība aizsargāties bez ieročiem, kad, Latvijas Tautas frontes aicināti, cilvēki izveidoja barikādes apkārt stratēģiski svarīgiem objektiem Rīgā un citur Latvijā.

# data[].attributes.body
Notika uzbrukums Latvijas Republikas iekšlietu ministrija Rīgā.
Uzbrukums bija pamatīgi sagatavots, ēkas aizstāvjiem pilnīgi negaidīts, uzbrucējiem bija vairākkārtīgs pārsvars. Tomēr aizstāvji, Bauskas rajona milicijas un ministrijas apsardzes dienesta darbinieki, apmēram stundu pretojās.

# data[].attributes.body
Maskavā bija sācies apvērsums,kad varu centās pārņemt radikālie komunisti.

# data[].attributes.body
Deklarācija par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu tika pieņemta 1990. gada 4. maijā. Todien parlaments dalījās divās galēji pretējās viedokļu grupās. Latvijas Tautas fronte pret Interfronti. Vieni par, otri pret Latvijas Neatkarības deklarācijas pieņemšanu. Lai tā tiktu pieņemta, bija nepieciešamas 134 balsis.

Tautas fronti parlamentā pārstāvēja 131 deputāts. Līdz pēdējam brīdim nebija skaidrs, vai svarīgais dokuments iegūs pietiekamu balsu skaitu. Tomēr «par» Neatkarības deklarācijas pieņemšanu nobalsoja 138 deputāti.
Vēl būtiskāks bija jautājums par neatkarības atjaunošanas termiņu. Lietuva bija deklarējusi bezierunu neatkarību uzreiz, turpretī Igaunija krietni piesardzīgāk – vien pārejas periodu uz neatkarību. Latviešu deklarācija bija tuvāka leišu maksimālajai, tomēr arī ar piebildi par pārejas periodu. Piņķerīgi. Vai juristi gribēja, lai tauta 4. maijā lej pārejas perioda prieka asaras?
Latvija kļuva par Neatkarīgu valsti, šis solis bija nozīmīgs mūsu tautai. Latvijas neatkarības atjaunošana. process, kura laikā Latvija atguva savu valstisko neatkarību, atbrīvojoties no Padomju Sociālistisko Republiku .

# data[].attributes.body
Latvijā šis laiks bija viens no svarīgākajiem, jo Latvijā atguva valstisko statusu un brīvību, vairs nevajadzēja runāt krieviski.