# data[].attributes.body
e book andmebaasid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
TLÜ Akadeemilisele Raamatukogule ostetud andmebaasidele ligipääsu autoriseerimine. | Authorization access to the databases, purchased for TLU Academic Library.

Sisselogimiseks kasutage Tallinna Ülikooli kasutajakontot. | For logging in to the databases use TLU user account.

Andmebaaside pikem kirjeldus TLÜ Akadeemilise Raamatukogu lehel. | More information about e-databases on the TLU Academic Library page.

# data[].attributes.attachment_link.description
TLÜ Akadeemilisele Raamatukogule ostetud andmebaasidele ligipääsu autoriseerimine. | Authorization access to the databases, purchased for TLU Academic Library. Sisselogimiseks kasutage Tallinna Ülikooli kasutajakontot. | For logging in to the databases use TLU user account. Andmebaaside pikem kirjeldus TLÜ Akadeemilise Raamatukogu lehel. | More information about e-databases on the TLU Academic Library page.

# data[].attributes.headline
Euroopa noorte poliitika ja noorte enda kogemused , artikkel, 2021

# data[].attributes.subject
Euroopa noorte poliitika ja noorte enda kogemused , artikkel, 2021

# data[].attributes.body
Conclusion It is reassuring that the experiences of the 844 young people who provided stories of the positive impact of youth work broadly cohere with the European youth work policy goals. However, this study also reveals that the enactment of these policy goals is not entirely unproblematic: Firstly, there is insufficient acknowledgement of friendship and the emotional life of young people in the framing of youth work in European policy discourse. Secondly there are tensions both between the top-down policy priorities and the youth-centric principles of youth work, as well as within the tensions generated by the diversity of young people. Finally, it is only with an explicit commitment to experiential learning that youth work can embrace the lived experiences of young people as the locus for learning.

# data[].attributes.headline
Raamat Poliitiline esindussuhe, Google scholar, Jüri Sepp

# data[].attributes.subject
Raamat Poliitiline esindussuhe, Google scholar, Jüri Sepp

# data[].attributes.body
lk 132,

# data[].attributes.body
Teadusartikkel, 2021

# data[].attributes.headline
Iirimaa kohta artikkel, kasutatud on WPR mudelit, 2021

# data[].attributes.subject
Iirimaa kohta artikkel, kasutatud on WPR mudelit, 2021

# data[].attributes.attachment_link.title
What’s the problem with Irish youth work McMahon 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
This book offers a novel approach to thinking about public policy and a distinctive methodology for analysing policy. It introduces a set of six questions that probe how 'problems' are represented in policies, followed by an injunction to apply the questions to one's own policy proposals.

# data[].attributes.headline
KOOSTÖÖ JA KOORDINEERIMINE EESTI NOORTEPOLIITIKAS. Maiken Sõrg magistritöö 2019

# data[].attributes.subject
KOOSTÖÖ JA KOORDINEERIMINE EESTI NOORTEPOLIITIKAS. Maiken Sõrg magistritöö 2019

# data[].attributes.body
Avalike teenuste pakkumisel jäetakse
noore spetsiifiline olukordi sageli tähelepanuta ja noori käsitletakse kas teenuste objektina või
eeldatakse neilt teiste sihtgruppidega võrdset oskust probleemide ja konkurentsiga edukalt toime tulla.
Keerulisematest tingimustest tulijad või need, kes individuaalse vastutusega hästi toime ei tule, jäävad
aga tihti kõrvale, sotsiaalne kihistumine ja nende tõrjutus suureneb. Seetõttu on eriti oluline vähendada
vaesuse ja muude ebavõrdsete olude mõju noore arenguvõimalustele ja käsitleda noori olulise
sihtrühmana. Arvestada tuleb noore kui haavatava sihtrühmaga. (Kasearu et al. 2010)

# data[].attributes.attachment_link.description
Store photos and docs online. Access them from any PC, Mac or phone. Create and work together on Word, Excel or PowerPoint documents.

# data[].attributes.headline
Eesti noorsootöö mõtestamine avaliku halduse raamistuses. 2019 (artikkel, noortepoliitika ja valdkonna areng)

# data[].attributes.subject
Eesti noorsootöö mõtestamine avaliku halduse raamistuses. 2019 (artikkel, noortepoliitika ja valdkonna areng)

# data[].attributes.body
Tasakaalu leidmine planeeritud, eesmärgistatud ja hinnatava või mõõdetava mitteformaalse õppe ja igapäevase elu ning suhtlemise käigus tekkiva informaalse õppe vahel, mida noorsootöös on üsnagi palju ja mis haakub noorsootöö põhimõtetega eriti lihtsalt, on katsumus.
Oleme lootnud ja ka näinud, et noorsootööd tunnustatakse, uuritakse, püütakse ühiskonnale mõistetavamaks teha. Kas ja milline on see ideoloogiline ja halduslik raam, milles see kõik toimub, on jäänud mõtestamata.

# data[].attributes.body
TEOORIA OSAS, võib vaadata ikkagi mis on noortepoliitika ja selle kujundamise, elluviimise mehhanismi. lisaks noorsootöö rollidest ja olulisusest ühiskonnas. siis võiks otsida mingi teooria, mis kuidagi äkki aitab seletada  kuidas poliitika arusaamad ja nägemused võivad mõjutada valdkonna  konstrueerimist ja selle väärtustamist ühiskonnas. Samas kui teemaks on ka erakondade kampaaniad ja programmid, siis äkki on ka mingid varem tehtud uuringud, mis näitavad millele kõige rohkem tavaliselt keskendutakse ja kuivõrd pööratakse tähelepanu noortele, noorsootööle.  Vaata nt Merle Maimjärv-Mirka magistritöö “NOOR TAASISESEISVUNUD EESTI VABARIIGI PRESIDENTIDE

AASTAPÄEVAKÕNEDES” Temal nt oli üks alapeatükk 1.5. Hoiakud, kuvand, väärtused..

Tegin  google otsingu märksõnaga policy makers perceptipns, tuli  selline huvitav Policymaker perceptions of citizen needs:

https://www.cambridge.org/core/journals/behavioural-public-policy/article/policymaker-perceptions-of-citizen-needs-heuristics-accuracy-and-partisan-differences/53D83229F13A136DFB14CF8F89A26635

Seal oli huvitav mõtte “ Policymaker perceptions of citizen needs are important for a number of reasons. First, policymaker attention to problems is a critical component of many influential theories of policy making. For example, the Multiple Streams Approach proposes that policy change occurs when evidence of problems combines with policy solutions in a favorable political environment (Kingdon,

Reference Kingdon

1984; Zahariadis,

Reference Zahariadis

2003). In theoretical approaches such as agenda setting (Dearing & Rogers,

Reference Dearing and Rogers

1996) and Punctuated Equilibrium Theory (Baumgartner & Jones,

Reference Baumgartner and Jones

1993), attention to problems is also a critical predictor of policy change.

# data[].attributes.headline
Euroopa noortepoliitika ja noorte kogemused avatud noorsootöös.  (European Youth Work Policy and Young People’s Experience of Open Access Youth Work)2021

# data[].attributes.subject
Euroopa noortepoliitika ja noorte kogemused avatud noorsootöös.  (European Youth Work Policy and Young People’s Experience of Open Access Youth Work)2021

# data[].attributes.body
https://doi.org/10.1017/S0047279421000143
According to young people’s experiences of youth work in this study, friends, relationships, sociability and the emotional lives of young people are inherent in the success of youth work. This means that explicit policy goals of youth work (such as social inclusion and skills acquisition) must be explicitly premised on the ability of young people to make, foster and sustain friendships as well as wider relationships in youth work settings. The lack of acknowledgement of this important aspect of youth work is therefore a cause for concern.
This tension between youth-centric practices and policy priorities is important, because not only can it not be neatly resolved, but it also represents a fundamental tension at the heart of youth work practice.
Firstly, there is insufficient acknowledgement of friendship and the emotional life of young people in the framing of youth work in European policy discourse. Secondly there are tensions both between the top-down policy priorities and the youth-centric principles of youth work, as well as within the tensions generated by the diversity of young people. Finally, it is only with an explicit commitment to experiential learning that youth work can embrace the lived experiences of young people as the locus for learning.

# data[].attributes.attachment_link.title
European Youth Work Policy and Young People’s Experience of Open Access Youth Work | Journal of Social Policy | Cambridge Core

# data[].attributes.attachment_link.description
European Youth Work Policy and Young People’s Experience of Open Access Youth Work - Volume 51 Issue 2

# data[].attributes.body
Uuring, HARNO poolt tellitud
Väga hea analüüs noore vaates ja noorsootöötaja vaates

# data[].attributes.headline
Metoodilised põhimõtted ja ennetusele suunatud tulemused professionaalses noorsootöös: Pikaajaline analüüs (Artikkel uuringust, 2022)

# data[].attributes.subject
Metoodilised põhimõtted ja ennetusele suunatud tulemused professionaalses noorsootöös: Pikaajaline analüüs (Artikkel uuringust, 2022)

# data[].attributes.body
Methodical principles and prevention-focused outcomes in professional youth work: A longitudinal analysis

Comparing the results, patterns can be recognized, showing which methodical principles within a multimethodic approach correspond with which type of prevention-focused outcomes. First, the methodical principles of a meaningful relationship, engagement with the lifeworld, and adapt- ing to needs were most strongly associated with prosocial skills and to a lesser extent with social networks. The results of these analyses are consistent with the findings of McGregor (2015), p. 71), who suggested that “authentic relationships” and “starting where young people are” at “by taking their forms of cultural expression seriously” were regarded as particular success factors leading to positive outcomes, including improvements in social skills and young people’s social network.
Youth work has the potential to reach adolescents who experience risk in one or more social contexts. We can conclude that the set of 12 methodical principles offers youth workers an interesting methodical framework for supporting these youngsters in their per- sonal development and enhancing their social participation. The results of this study have further concretized and substantiated this framework and may provide an explanation for how youth workers may contribute to the development and social participation of youngsters.
These findings will be of significance for our further understanding of the effectiveness of professional youth workers and in legitimizing their position in the broader social infrastructure. The finding that nine meth- odical principles do not appear to play a role in the development of self-mastery requires further research investment in youth work settings using more context-specific instru- ments. To realize positive social returns, policy-makers should give special consideration to long-term professional youth work using a multimethodic approach when designing, implementing, and evaluating prevention-focused services to youngsters.

# data[].attributes.headline
Noorsootöötaja professionaalse identideedi kujunemine ja areng, Janne Loo (Magistritöö,2022) 

# data[].attributes.subject
Noorsootöötaja professionaalse identideedi kujunemine ja areng, Janne Loo (Magistritöö,2022) 

# data[].attributes.body
Siinkohal tõid enamik intervjueeritavaid välja, et ilma erialaste teadmiste ja oskusteta peetakse noorsootööd niisama aja veetmiseks ning sedalaadi noorsootöö tegemine ja sellest rääkimine tekitab ka ühiskonnas arusaama, et tegemist on lihtsalt mängimisega, mis aga kahjustab nii valdkonna kui ka selle töötajaskonna väärtustatust. Kaks intervjueeritavat tõid veel välja, et noorte käekäik sõltub väga tugevasti sellest, kui teadlikult noorsootöötajad end arendavad. Noorsootöö peab olema nende sõnul mõtestatud, kasulik ning tulevikuoskusi arendav ja rakendav ning ebakompetentne noorsootöötaja võib enese teadmata noortele hoopiski kahju teha. Seetõttu ongi oluline andmetele tuginemine ja teaduspõhisus noorsootöös.(Loo, 2022)
Noorsootöötaja kõige suuremaks ülesandeks on mentorirolli täitmine kuulates, toetades ja suunates (Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus, 2018).

Sealhulgas on enese määratlemise käigus oluline ka teadlikkus võimalikest praktikatest ja valikute variatiivsusest (Sarv, 2013a). Kuna rolliidentiteeti luuakse suurel määral teiste inimeste reaktsiooni põhjal, mille üle reflekteerides omandavad teod, sõnad ja olukorrad tähendusi, kaasnevad sellega ka tähendused ja ootused iseendale (Mead, 1934; Burke, Reitzes 1981; Solomon, Surprenant, Czepiel, Gutman, 1985). Kusjuures arvestama peab, et ootused rollidele on multidimensionaalsed, püüdes saavutada normide ja vajaduste vahel kooskõla, võttes arvesse väärtusi, ettekujutusi, aega, kohta ja teisi asjaolusid. Suured lahknevused nende ootuste, vajaduste, praktika, väärtuste ja arusaamade vahel põhjustavad ka suuremat rahulolematust töötajaskonnas (Solomon, Surprenant, Czepiel, Gutman, 1985). Sealjuures on oluline märkida, et mida prominentsem on roll, seda tugevam on seotus identiteediga (McCall & Simmons, 1978), millele tõenäoliselt annab väärtust juurde teiste inimeste austavam ja väärtustavam suhtumine prominentsema rolli täitjasse.

Kuna aga professionaalse identiteedi kujunemise juures on oluline sotsiaalne staatus, mille annab kuulumine elukutse esindajate hulka (Karm, 2007), siis mängib suurt rolli see kui väärtustatud elukutse ühiskonna poolt on. Ehk professiooni staatuse tõstmine aitab tugevdada ka töötajaskonna professionaalse identiteedi seotust valdkonnaga.

kasutatud allikad:
Sarv, A. (2013a). Õppejõu eneserefleksioon ja professionaalne identiteet. [Doktoritöö]. Tartu Ülikooli KirjastSus.

Karm, M. (2007). Eesti täiskasvanukoolitajate professionaalsuse kujunemise võimalused. [Doktoritöö]. Tallinna Ülikooli Kirjastus.
McCall, G. J., Simmons, J. L. (1978). Identities and Interactions: An Examination of human Associations in Everyday Life. New York, The Free Press.

Mead, H. (1934). Mind, Self, and Society. Chicago: University of Chicago Press.

Solomon, M., Surprenant, C., Czepiel, J., Gutman, E. (1985). A RoleTheory Perspectiveon Dyadic Interactions. Journal of Marketing 49(1), 99–111.

Burke, P., Reitzes, D. (1981). The Link Between Identity and Role Performance. Social Psychology Quarterly 44, 83–92.

Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus (2018) Noortekeskuste Hea Tava. Loetud aadressil https://ank.ee/wp-content/uploads/2018/09/Noortekeskuse_Hea_Tava_2018.pdf

Simons, P. R. J., & Ruijters, M. C. P. (2014). The real professional is a learning professional. S. Billet, C. Harteis & H. Gruber (Eds.), International Handbook of research in professional and practice based learning (pp. 955–985). Berlin: Springer. https://doi.org/10.1007/978-94-017-8902-8_35

Ruijters M. C. P., Simons, P.R.-J. (2020). Professionalismi, õppimise ja identiteedi kontseptsioonide sidumine. Eesti Haridusteaduste Ajakiri, nr 8(2), 2020, 7–31 https://doi.org/10.12697/eha.2020.8.2.02a

# data[].attributes.attachment_link.description
MediaINFO is a complete Digital Library software solution for interactive and intuitive viewing, browsing, searching, cataloging and sharing digitized content.

# data[].attributes.headline
Noortekeskse lähenemise teoreetiline alus:taust, kontseptsioon ja selle kõlapind Eestis (Kontseptsioon, käsiraamat. 2021)

# data[].attributes.subject
Noortekeskse lähenemise teoreetiline alus:taust, kontseptsioon ja selle kõlapind Eestis (Kontseptsioon, käsiraamat. 2021)

# data[].attributes.body
Positiivsed suhted tegevustes/teenustes osalevate noorte ja neid korraldavate spetsialistide vahel mõjutavad teenuste tulemuslikkust ja mõjusust. Head suhted annavad kindlustunde ja võimaldavad noorel tunda end aktsepteerituna suurendades seeläbi kaasatust tegevustes. Spetsialistide meisterlikkus oma töös on selle aluseks. Noorte vajadusi märgata oskavad töötajad, kes pühendavad noortele piisavalt aega ning suhtuvad noore minapilti, väärtustesse, teadmistesse, oskustesse, kogemustesse jm lugupidamisega, saavad innustada noort inimest oma väljakutsetega tegelema ja võimendavad seeläbi tema enesejuhtimist, toetavad noorte agentsust. Järjekindlad positiivsed kogemused mõjuvad noorele seejuures ulatuslikumalt konkreetsest tegevusest/teenusest ulatudes teistesse valdkondadesse ja tasemetele. Spetsialistide professionaalsus väljendub ka noorte privaatsuse ja konfidentsiaalsuse austamises ning tagamises tööprotsessides.

noorest lähtumise kui printsiibi elementaarsusega kaasaegses noortevaldkonna käsitluses Eestis – põhimõte on retoorikas väga arusaadav ja tuntud, kuid kohati ei pöörata selle tegelikus töös rakendamisele piisavalt tähelepanu.

Täiskasvanutel tuleks siin noori usaldada. Kui noor ei leia oma potentsiaali, siis varitseb oht, et teda võidakse ära kasutada, näiteks radikaliseerida. Noorsootöötajal on selle koha pealt vastutus, tema on noore suunaja ja peab märkama, et noor saaks abi ja temaga tegeleks keegi. Viidati ka aja(st ka raha)ressursile, mis määrab paljuski ära selle, kui palju noorega töötav inimene saab kasutada oma aega noore tugevuste avastamiseks, tema arenguvajaduste teadvustamiseks jm individuaalseks tööks noorega.

# data[].attributes.headline
Professionaalse noorsootöö professionaalsus ja väärtuste roll (teadusartikkel, 2017)

# data[].attributes.subject
Professionaalse noorsootöö professionaalsus ja väärtuste roll (teadusartikkel, 2017)

# data[].attributes.body
The question: What is characteristic for professional youth work’s own professionalism? will be  answered  through  the  development  of  a  framework  of  the  specific  professionalism  of professional  youth  work. Therefore  I  use  the  sociology  of  professions  and  relate  it  to  the development of professional youth work in Northwest European welfare states. The sociology of professions gives insight in the phenomenon of labour division and the role that professions play  in  modern,  western  societies. A  concise  discussion  of  the  development  of  professional youth  work  provides  ingredients  for  the  model  of  professional  youth  work’s  own professionalism and the identification of the specific youth work values. In the conclusion I will reflect  on  the  strengths  and  weakness  of  the  framework  as  well  as  the  implications  of  the

framework for the debate about the future of a separate professional youth work.

Are the doubts about the professionalism of professional youth work practice countered? The framework makes visible that professional youth work is a comprehensive profession that sets high  demands  on  individua l  youth  workers  and  hardly  can  be  met  by  volunteers  solely. Although the framework is still generic, the core values in combination with the specific target group, the specific aim, the position of youth in society and the working in the life world show that youth work is a profession separate from social work

# data[].attributes.headline
Suhtepõhise noorsootöö ja noorsootöötajate temperamendi põhituum (artikkel, uurimusest Hong Kongis, sotsiaaltöö ja noorsootöötajate kontekstis, 2022)

# data[].attributes.subject
Suhtepõhise noorsootöö ja noorsootöötajate temperamendi põhituum (artikkel, uurimusest Hong Kongis, sotsiaaltöö ja noorsootöötajate kontekstis, 2022)

# data[].attributes.body
https://doi-org.ezproxy.tlu.ee/10.1080/0145935X.2022.2148646
Youth work is among the few social work settings that some of the service users can be related to social workers on a voluntarily basis. It provides a desirable platform for practitioners in expressing genuine concerns to service users and exercising a person-centred and non-judgmental attitude. Such a favorable practice environment helps affirms a person’s individuality by appreciating and recognizing their own unique qualities. Participants of this study provided valuable insights on how social workers could work well with the service users. To young people, youth workers were usually their friends, mentors, and role models, but sometimes as strict as authoritative figures and parents or as intimate as siblings and dates. The role was not static. Experienced youth workers paid a lot of attention to these roles, and they were aware of the power dynamics with

young people. However, they were not “ performing ” these roles as actors. It demanded the use of their selves in serving these roles. For most of the time, they were merely

“ performing who they really are.” Young people were sensitive to these roles as well. The conventional understanding of worker-client relationship that social worker as a professional and client as a beneficiary cannot adequately describe their affiliations. To conclude, as noted by a participant (SW2), “I really care about them. It is  important to be earnest."

# data[].attributes.attachment_link.title
lugemine, The Quintessence of Relationship Based Youth Work and Temperament of Youth Workers