# data[].attributes.attachment_caption
Venera iz Willendorfa 32000 g.pr.Kr., Austrija​

# data[].attributes.attachment_caption
Venera iz Dolnih Vestonica, 25000g. pr. Kr​

# data[].attributes.body
10 000 - 8000 god. pr. Kr.

# data[].attributes.body
- neolitička umjetnost je likovna umjetnost mlađeg kamenog doba, neolitika, prapovijesnog razdoblja od oko 8000. pr. Kr. do 2000. pr. Kr. koje je imalo bogatu likovnu produkciju
-Za neolitsko je razdoblje karakteristična pojava lončarstva.
- lončarski predmeti za svakidašnju upotrebu bili su jednostavnijih i nepreciznih oblika,a kultne posude su bile bogato dekorirane.
- oblici kojima se ukrašava površina potpunom stilizacijom poprimaju čiste geometrijske forme pa govorimo o pojavi apstrakcije
- kada isti ili sličan motiv ponavljamo u određenom rasporedu, govorimo o ornamentu.

- nastaju i predmeti sakralne namjene, primjerice jerihonske glave, nastale između 6000.g.pr.Kr
- na pravoj bi se lubanji glinom rekonstruiralo lice samog pokojnika pokušavajući što točnije prikazati individualne karakteristike

- na neolitskim venerama se vidi ista težnja napuštanju realizma. Venere imaju naglašene bokove,glave bez lica,dugačak vrat,raširene ruke, plošne grudi, a oblikovane su u izrazito frontalnom stavu

# data[].attributes.body
-obrada metala omogućuje nastanak i izradu novih vrsta oružja i oruđa, poboljšava karakteristike već postojećih te otvara vrata novim izražajnim mogućnostima
- usavršavanje oružja i oruđa
- kamen i u metalnome dobu ima značajnu ulogu u monumentalnim oblicima
- manji predmeti i predmeti za svakidašnju uporabu se izrađuju od metala.

# data[].attributes.body
- staroegipatska umjetnost je umjetnost starog Egipta, tj. zajednička obilježja slikarstva, arhitekture i ostalih umjetnosti koje je razvijala civilizacija iz doline Nila od oko 3100. pr. Kr. do 31. godine
- vjerovanjem u zagrobni život rano se razvija grobna arhitektura; najstariji tip grobnice je mastaba (niska krnja piramida s prostorijama za obred i grobne priloge, ispod kojih je smještena komora sa sarkofagom)
- iz mastabe se razvila stepenasta piramida, koja se isprva gradi od opeke, potom od kamena
- Hramovi često prerastaju u gradove hramove (Karnak, Luxor)
- posebnu grupu predstavljaju hramovi u stijenama (kraljice Hatšepsut u Deir el-Bahri, hram u Abu Simbelu)
- u Novoj državi razvio se tip ophodnog hrama do kojega se dolazi alejom sfinga. Od profanih građevina otkriveni su ostaci faraonskih palača (Teba, Tell el-Amarna) i planski izgrađeni stambeni objekti

egipatska umjetnost, Anubis

egipatska umjetnost, detalj ukrasa prijestolja faraona Tutankhamona s njegovim prikazom u društvu kraljice Ankhesenamun

egipatska umjetnost, zlatna pogrebna maska faraona Psusennesa I., Kairo, Egipatski muzej

Egipatska je skulptura također vezana za vjerovanje u prekogrobni život. Statue nisu prikaz realnog, nego simbol vječnog života; karakterizira ih frontalnost i statičnost te pojednostavnjenjem postignuta monumentalnost. U grobnicama je pronađen golem broj kipova i reljefa, često obojenih, u mramoru, alabastru, kamenu i drvu

# data[].attributes.attachment_caption
Nikara i njegova obitelj, 2455.-2350.pr.Kr.​

# data[].attributes.attachment_caption
 Narmerova paleta za šminkanje, 3150-3125.g. pr.Kr.​

# data[].attributes.body
- skulptura se  u Mezopotamiji javlja u vidu plitkog reljefa, u obojanoj i pocakljenoj opeci kojom su obloženi zidovi zigurata i palača – primjer su opeke na vratima hrama božice Ištar ( vrata grada Babilona )
- primjer reljefa na kojem Hamurabi prima zakone od Boga – figure su statične, stilizirane, gornji dio tijela je okrenut frontalno, naglašena plošnost
- ARHITEKTUIRA Osnovni materijal je opeka nastala na način da se je miješala glina, pljeva, slama i voda oblikovala i sušila na suncu. To je materijal koji nije trajan, pa iz tog razloga nemamo puno ostataka arhitekture
- nalazimo i primjere trodimenzionalne skulpture – primjer portret Gudea prikazuje statičnu figuru u stavu molitve, prikaz nije realističan, čovjek je snažan, jakih mišića, a prikazana je i odjeća, što je simbol bogatstva.

# data[].attributes.body
ZIGURAT – četverostrana piramida na sedam katova, svaki kat je obojen drugom bojom ( pretpostavlja se da je to bilo iz razloga što su otkrili 7 planeta ), od prizemlja vode rampe i stepenice sve do zadnjeg kata na kojem je hram i zvjezdarnica.

# data[].attributes.headline
Egejska umjetnost - kikladska i minojska kultura

# data[].attributes.subject
Egejska umjetnost - kikladska i minojska kultura

# data[].attributes.attachment_caption
Zmijska boginja, Kreta, minojska kultura, oko 1600.g.pr.Kr.

# data[].attributes.body
- -Razlikujemo tri faze grčke umjetnosti: arhajsku, klasičnu i helenističku
- umjetnost stare Grčke je razdoblje grčke umjetnosti od 9. stoljeća pr. Kr. do 1. stoljeća na područjima gdje su obitavali Heleni
-početak razvoja grčke umjetnosti usko je povezan sa umjetnošću Krete i Mikene i donekle sa umjetnošću Egipta i Mezopotamije
- Kretska umjetnost imala je naročito zanimljive pojavne oblike
-na Kreti nisu nađee skulpture većih dimenzija, već one sitne, načinjene od bronce, slonove kosti i terakote, te slikana dekoracija

​

# data[].attributes.body
-Preuzima osnovne elemente grčke arhitekture te neke elemente etrurske arhitekture

-razliku u odnosu na grčku arhitekturu predstavlja upotreba

arkada,svoda i betona (koji je zamjena za kamen)

- Rimljani su upotrebom polukružnog luka došli do otkrića svoda i kupole

- Rimljani iako preuzimaju grčke arhitektonske oblike i prilagođavaju ih svom načinu života koji se razlikovao od grčkog! a arhitektura se

dijelila na javnu i privatnu

•

Rimski grad je bio planski gra"en! razvijao se unutar utvrde oko

glavnih uli#a koje su se u sredini sjekle pod pravim uglom (što nije

postojalo u $rčkoj)

•

%vaki grad je imao vodovod i kanaliza#iju! te razvijen sistem gradskih

uli#a

•

&oda se dovodila i odvodila akveduktima

# data[].attributes.attachment_caption
Svečani mimohod, detalj Are Pacis, 9.g.n.e.​

# data[].attributes.attachment_caption
Ranjena Niobida iz Rima, oko 430. pr. Kr.

# data[].attributes.attachment_caption
Svečani ophod, detalj s Ara Pacis, 22. – 43. g., mramor, Villa Medici, Rim. Primjer klasične rimske umjetnosti.

# data[].attributes.body
Srednji vijek počinje od pada rimskog carstva

# data[].attributes.attachment_caption
Umjetnost Bizanta: Hristos (dio mozaika Deesis) XIII stoljeće Crkva Hagia Sophia – Istanbul

# data[].attributes.body
-srednjovjekovna umjetnost je razdoblje europske zapadne umjetnosti između antike i novog vijeka
-pokriva široko prostorno područje i vremensko razdoblje dulje od tisuću godina, a u nekim razdobljima i Bliskog Istoka i Sjeverne Afrike

# data[].attributes.body
Tema djela je  prikazana figurativno, a motiv stilizirano - pojednostavljeno prikazivanje prirodnih oblika prema određenoj apstraktnoj shemi (npr. nabori na odjeći), proporcije i anatomija likova su nepravilne,  a lica bez individualnih crta. ​​

Teme  religijske - "Krist u slavi" – u bademastom polju - mandorli, ili  "Nebeski Jeruzalem" prikaz nebeske hijerarhije​​

Od slikarskih tehnika uglavnom koriste fresku, pa su slike vezane za svodove ili zidove crkve.​​

Raspored elemenata na slici zovemo  kompozicija i u romaničkom slikarstvu je to  "zakon kadra" – granice su slike zadane oblikom prostora na kojem će slika stajati pa slikar  mora prilagoditi likove ​

tom prostoru. ​​

Privid prostora prikazuju vertikalnom perspektivom, a odnos među likovima ikonografskom perspektivom ​​

Skromna ljestvica boja ​

Prikazani oblici su plošni, omeđeni obrisnom linijom unutar kojih se ispunja bojom.​​

# data[].attributes.attachment_caption
Romanički portal St. Lazar u Autunu, 12.st​

# data[].attributes.attachment_caption
Adam na portalu trogirske katedrale 1240. majstor Radovan. ​

# data[].attributes.attachment_caption
 Eva na portalu trogirske katedrale 1240. majstor Radovan. ​

# data[].attributes.attachment_caption
Maiestas Domini i Nebeski Jerusalem, 1080., svod crkve Saint-Chef, freska

# data[].attributes.body
Tema djela je prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - što se vidi po bogatstvu detalja, naročito biljnog svijeta. Detalji dominiraju nad cjelinom i povećan je broj likova .​

Tema djela su uglavnom religijske (Bogorodica i Krist), rjeđe se javljaju prikazi iz svakodnevnog života, najčešće plemićkog.  Ponekad je  Marija prikazana kao plemkinja.​​

Javljaju se prenosive slike, česta tehnika tempera na dasci. ​

U gotici imamo veliko bogatstvo boja, često se koristi zlatna kao znak božanstva.​​

Linija opisuje oblike, a privid volumena postignut je svjetlom/sjenom i tonskom modelacijom.   ​​

Prostora se dočarava obrnutom perspektivom. ​​

Vidljiva je i veća individualnost likova.​​

U gotici raste broj osoba na prikazima, a narativnost – pripovjedački način prikazivanja je također karakterističan​​

# data[].attributes.body
Novi vijek je razdoblje u ljudskoj povijesti
- povijesnoj znanosti se početkom novog vijeka smatra otkriće Amerike 1492. godine

# data[].attributes.body
-skulptura još vezana za arhitekturu, iako bi mogla stajati samostalno

​- realistično je prikazana i obrađena sa svih strana.

​- kontrapost

- vidljiva renesansna orijentacija prema obnovi antike.

​- nabori tkanine potpuno prirodno prate liniju tijela.​

# data[].attributes.body
Tema djela je prikazana  figurativno, a motiv je prikazan idealizirano - uljepšano,  savršenije ​

nego što jest.​

Teme djela su često religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta), nekad mitološke, česti su plemićki portreti.   ​

Česta slikarska tehnika su freske.  Javljaju se i prenosive slike, slikane npr.  temperom na dasci. ​

Krajem 15.st. javljaju se na sjeveru Europe  uljene boje. ​

Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. Lica prikazuju suzdržane emocije (eventualno smješak.)​

Kompozicija elemenata na renesansnoj slici je  pregledna, statična  i simetrična. Prikazani likovi svojim tijelima tvore oblik koji može podsjetiti na oblik piramide. Piramidalnom kompozicijom postiže se ravnoteža. ​

Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom. Sfumato (prikaz djeluje zamagljeno) – karakteristika je  Da Vincijeva slikarstva, postiže fine prijelaze i izbjegava oštre rubove oblika na djelu.​​

Osvjetljenje je ravnomjerno, iz nepoznatog izvora.​​

Privid prostora umjetnici postižu geometrijskom perspektivom, a u dubini slike se često vidi i zračna perspektiva. ​​

# data[].attributes.attachment_caption
Rafael, Zaruke Bogorodice, 1504. ulje na dasci, Pinacoteca di Brera, Milano ​

# data[].attributes.attachment_caption
Leonardo da Vinci, Sv. Ana, Bogorodica i dijete, između 1510./13., ulje na dasci​

# data[].attributes.body
manirizam
- stilsko razdoblje između kasne renesanse i baroka
-prevladava patetika
-koriste se jaki koloristički efekti i bizarna perspektiva
- likovi imaju neuobičajene proporcije; poprimaju izvještačene fizionomije.

# data[].attributes.body
Tema djela je prikazana  figurativno, a motiv je prikazan naturalistički - ​težnja za prikazom najsitnijih detalja, ​

ponekad  pretjerano  i dovedeno do groteske. Ponekad su prikazani i ružni detalji. Mnogo likova.​

Teme djela su  različite : religijske (iz Biblij ili Novog zavijeta) prikazani kao scena iz svakodnevnog ​

života (jedina oznaka svetosti aureolo), mitološke (prikazi iz raznih mitova), portreti,  a na sjeveru Europe ​

(Nizozemska, sj. Njemačka) teme postaju: svakodnevne scene, pejzaži, mrtve prirode, životinje, interijeri . ​​

Najčeće su  prenosive slike, a slikarska tehnika uljene boje kojima se slika na platnu ili dasci.  Možemo naći ​

i freske kojim se oslikavaju stropovi I svodovi u crkvama i palačama. ​​

Proporcije likova su skladne, odgovaraju ljudskom tijelu. ​Na licima su prikazane snažne emocije.​

Kompozicija elemenata na baroknim slikama su dinamične (likovi izgledaju kao da su u pokretu)  i otvorene ​

(rubovi  slike ponekad presijecaju likove uz rub).  Ljudski likovi i predmeti na prikazu često su prikazani dijagonalno preko slike. ​

Privid volumena postiže se tonskom modelacijom i chiaroscurom - kontrastom svjetla i sjene koji prikazuje j​

Jaka plastičnost likova) . U baroku vidimo jaki kontrast svjetla i sjene koji zovemo tenebrozo. ​

Osvjetljenje  je usmjereno i izdvaja likove iz okoline i tamne pozadine.​

Privid prostora  kada prikazuju interijer -  geometrijska perspektiva. U baroku je popularna zračna perspektiva ​

za prikaza vanjskog prostora

# data[].attributes.body
klasicizam jest stil u likovnim umjetnostima, književnosti i glazbi kojemu je središnji uzor umjetnost klasične Grčke i Rima
- glavno mu je načelo zahtjev za objektivnošću, strogošću oblika i jednostavnošću
-za razliku od renesanse, umjetnost klasicizma ne obraća se izravno uzornim djelima i kanonima antike, već preko estetičkih načela

# data[].attributes.attachment_caption
Jean Auguste Dominique Ingres, Odaliska​

# data[].attributes.body
- nalazi  inspiraciju u književnosti i filozofiji, domoljubnom zanosu, neuništivoj moći prirode te vjeri u Boga.

# data[].attributes.attachment_caption
Théodore Géricault, Splav Meduza, 1819.​

# data[].attributes.body
-glavno obilježje fovističke umjetnosti je žestina boja i deformacija likova
- u djelima  najistaknutijih predstavnika mogu se ipak vidjeti iskustva impresionista – čiste boje bez crne, toplo-hladne boje za svjetlo i sjene
-također se može prepoznati i utjecaj Gauguina i Van Gogha u smjelosti i čvrstoći poteza kistom
-fovisti su rabili isključivo čiste boje iz tube i postavljali su razne snažne boje jednu uz drugu

# data[].attributes.body
Tema djela je prikazana figurativno, motiv je prikazan  bez previše detalja, možemo reći skicozan ​​

Teme koje djela prikazuju uglavnom su:  pejzaži, vedute, svakodnevne scene (genre - Žanr), rijetko u zatvorenom prostoru. Osnovna karakteristika impresionističkog slikarstva su prikaz sunčeva svjetla na predmetima zbog toga uglavnom  slikaju na otvorenom (plein - aire - (plenerizam)​​

Slikaju se uglavnom prenosive I samostalne slike.  Omiljena slikarska tehnika je ulje na platnu ​

(1864. izumjljena uljena boja u tubi)​

Slikaju mrljama, brzim vidljivim potezima. Slikanje mrljama razara čvrste oblike predmeta, nema čvrste konture likova. ​Umjetnicima nije bilo bitno prikazati volumen predmeta.​

Koriste isključivo čiste boje (bez dodavanja bijele i crne, sive), često koriste komplementarne kontraste boja, crnu skoro uopće ne koriste​.​

Obično su to slike  na otvorenom, plenerizam (plain air) ​ zbog svjetla, pa privid unutarnjeg prostora nije bitan​

bilježe trenutne dojmove igre svjetlosti i boje na predmetima ili likovima u prirodi​, naročito na vodi​

kompozicija: neobični kutevi gledanja, otvorena, prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)​

# data[].attributes.attachment_caption
Claude Monet, Djevojka sa suncobranom, 1840., ulje na platnu, Nacionalna galerija umjetnosti, Washington​

# data[].attributes.body
Sadržaj djela je prikazana figurativno, a motiv je prikazan geometrizirano - ​

nepravilni prirodni oblici zamijenjeni su pravilnim   geometrijskim oblicima.  ​​​

Teme su  uglavnom portreti, ljudska figure, pejzaži, mrtve prirode, ​

Slikaju se uglavnom prenosive I samostalne. Najčešća  slikarska tehnika je ulje na platnu, ali umjetnici rade i kolaže i asamblaže (3D kolaži od različitih svakodnevnih uporabnih predmeta), ​​

Izražene su konture geometrijskih likova od kojih su sastavljeni likovi. ​Umjetnicima nije bitno ​

prikazati  volumen predmeta.​​

Paleta boja je siromašna. Boja je sekundarna  jer umjetnici žele  da dominira oblik.​

Kompozicija su obično plošne i zatvorene neobični kutevi  gledanja,   otvorena, ​

prostorna​ (nije u zatvorenom prostoru)​​

Privid prostora ostvaren je pomoću poliperspektiva   – analitičko promatranje oblika sa svih strana iz ​

više gledišta. ​

# data[].attributes.attachment_caption
Juan Gris, Portret Pabla Picassa, 1912., ulje na platnu​

# data[].attributes.attachment_caption
Pablo Picasso, Gospođice iz Avignona, 1905..​

# data[].attributes.body
- ekspresionizam napušta uobičajeni doživljaj stvarnosti
- nastoji izraziti unutarnji svijet umjetnika kao pojedinca
- predstavlja otpor, pobuni mlađeg dijela umjetnika koji su se izričito borili protiv psihološke krize, moralne nepravde i loših utjecaja tadašnjeg vremena

Ekspresionizam - stanje duha, atmosfere koja je u tom vremenu vladala u svijetu, iščekivanje u velikom strahu, odnosno tjeskobi
- umjetnost je predstavljala glasan krik, jasan poziv upomoć - osnovni cilj ekspresionzma je bio što je moguće više, negirati objektivnu stvarnost utvrđivanjem europskog stila

# data[].attributes.attachment_caption
Vasilij Kandinsky, Akvarel bez imena, 1910.

# data[].attributes.body
-neoplasticizam je umjetnički pokret koji je 1917. godine u Nizozemskoj razvio Piet Mondrian
-pojava tog pokreta početkom 20. stoljeća stavlja ga u struje moderne umjetnosti

# data[].attributes.body
Piet Mondrian, Kompozicija s crvenom, crnom, žutom i plavom

# data[].attributes.body
Dadaizam je umjetnički pokret koji u traženju novoga izraza negira sve ustaljene vrijednosti.

Naglašava besmislenost civilizacije koja uništava vlastite vrijednosti, ali i apsurdnost, kroz izlaganje banalnih predmeta kao umjetničkih djela.

Dadaizam teži rušenju, uništenju starih načela i zakonitosti logike, ismijava „vječnu ljepotu”.

# data[].attributes.attachment_caption
Marcel Duchamp, Fontana (1917.)- ready-made  --> gotov industrijski proizvod koji umjetnik izvlači iz svakodnevnog konteksta i pretvara ga u umjetničko djelo

# data[].attributes.attachment_caption
autor: Marcel Duchamp, naziv djela: L. O. O. Q. , godina nastanka: 1919.

# data[].attributes.body
Umjetnička akcija prema unaprijed određenom scenariju koju umjetnik izvodi pred publikom bez da je publika aktivno uključen

# data[].attributes.body
- obuhvaća umjetnost istodobno uporabljenih raznolikih – likovnih, glazbenih i scenskih – izražajnih sredstava u obliku rasutih i gdjekad usporedno izvedenih događaja bez razvidne vremenske i narativne strukturacije
- oštre granice između izvođačkog i gledateljskoga prostora, nepredvidljiva konteksta izvedbe i kolebljiva odnosa između fikcije i zbilje, koji bi gledatelja imao nagnati na aktivno sudioništvo