# data[].attributes.headline
Використання методів ейдетики під час вивчення цифр

# data[].attributes.subject
Використання методів ейдетики під час вивчення цифр

# data[].attributes.body
Ознайомити педагогів з методами ейдетики, що сприяють розвитку уяви, фантазії, пам'яті дітей, підвищують пізнавальний інтерес.

# data[].attributes.attachment_link.title
Використання методів ейдетики

# data[].attributes.headline
Вправи та ігри на розвиток мислення

# data[].attributes.subject
Вправи та ігри на розвиток мислення

# data[].attributes.body
Підібрані цікаві вправи та завдання на розвиток образного мислення, уяви, пам'яті.

# data[].attributes.attachment_link.title
Вправи та ігри на розвиток мислення

# data[].attributes.headline
Чому потрібно вивчати математику?

# data[].attributes.subject
Чому потрібно вивчати математику?

# data[].attributes.body
"Серед усіх наук, що відкривають людству шлях до пізнання законів природи, наймогутніша, найвеличніша наука - математика"

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому потрібно вивчати математику

# data[].attributes.body
Ейдетика - новий напрямок у сучасній дитячій психології, спеціальна методика, орієнтована на розвиток образного мислення у дитини.

# data[].attributes.headline
Образне мислення, як складова логічного мислення

# data[].attributes.subject
Образне мислення, як складова логічного мислення

# data[].attributes.body
Ознайомлення з теоритичними матеріалами та прикладами застосування вправ на практиці.

# data[].attributes.attachment_link.title
Логічне мислення

# data[].attributes.headline
Сучасні підходи до логіко – математичного розвитку дошкільників

# data[].attributes.subject
Сучасні підходи до логіко – математичного розвитку дошкільників

# data[].attributes.body
Сформувати елементарні математичні знання в дітей дошкільного віку: дати їм уявлення про базові математичні поняття, навчити їх виконувати найпростіші математичні дії, сформувати відповідні вміння і навички.

# data[].attributes.attachment_link.title
Сучасні підходи до математики

# data[].attributes.headline
Ейдетика, як засіб розвитку мислення дошкільнят

# data[].attributes.subject
Ейдетика, як засіб розвитку мислення дошкільнят

# data[].attributes.body
Ейдетизм – (від грецького «ейдос» - вигляд, образ) - психічне явище, яке полягає у здатності відтворювати яскравий наочний образ тривалий час.

# data[].attributes.headline
Вправи та ігри на розвиток мислення

# data[].attributes.subject
Вправи та ігри на розвиток мислення

# data[].attributes.body
Важливо сформувати у молодших школярів основи образного та логічного мислення. Саме в цьому і допоможуть ігри та вправи.

# data[].attributes.headline
Образне мислення. Планування дій подумки. Гра «Знайди всі стежинки»

# data[].attributes.subject
Образне мислення. Планування дій подумки. Гра «Знайди всі стежинки»

# data[].attributes.body
Мета: формувати прийоми логічного і образного мислення. Вчити порівнювати предмети, виділяти подібні і відмінні риси; познайомити з поняттям, «плутанка».

# data[].attributes.attachment_link.title
Образне мислення  Планування дій подумки

# data[].attributes.headline
Вивчення розвитку образного мислення у дошкільників

# data[].attributes.subject
Вивчення розвитку образного мислення у дошкільників

# data[].attributes.body
Вивчення образного мислення– один із нетрадиційних розділів загальної психології, тому розуміння предмета психології образного мислення буде залежати від розуміння предмета психології науки в цілому.

# data[].attributes.attachment_link.title
Вивчення обр мисл у дошкільників (1)

# data[].attributes.headline
Чого вчить ейдетика?

# data[].attributes.body
Чого вчить ейдетика?

# data[].attributes.headline
Типи та види мисленн

# data[].attributes.body
Типи та види мислення

# data[].attributes.headline
Образне мислення діт

# data[].attributes.body
Образне мислення дітей дошкільного віку

# data[].attributes.headline
Метод запам'ятовуван

# data[].attributes.body
Метод запам'ятовування цифр та чисел за асоціаціями

# data[].attributes.headline
Вправи на розвиток м

# data[].attributes.body
Вправи на розвиток мислення

# data[].attributes.headline
Суперлогіка для найм

# data[].attributes.body
Суперлогіка для наймолодших. Потренуємо образне мислення.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ПОКЛИК- позашкільні онлайн-заняття для дітей

# data[].attributes.attachment_link.title
Суперлогіка для наймолодших. Потренуємо образне мислення 27.01.2023

# data[].attributes.headline
"Малюємо по колах". 

# data[].attributes.body
"Малюємо по колах". Вправа для розвитку образного мислення у дошкільнят.

# data[].attributes.attachment_link.title
Малюємо по колам. Вправа для розвитку образного мислення у дошкільнят.

# data[].attributes.headline
[Вебінар] "Осінні ви

# data[].attributes.body
[Вебінар] "Осінні вироби для розвитку образного мислення".

# data[].attributes.attachment_link.title
[Вебінар] Осінні вироби для розвитку образного мислення

# data[].attributes.headline
Логіка та ейдетика д

# data[].attributes.body
Логіка та ейдетика для малечі.

# data[].attributes.attachment_link.title
Логіка та ейдетика для малечі. Дивімось та запам'ятовуймо

# data[].attributes.headline
Мультфільм "Вчимо ци

# data[].attributes.body
Мультфільм "Вчимо цифри"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ВЕРЕДУЛЬКА TV мультфільми для дітей українською

# data[].attributes.attachment_link.title
ВЧИМО ЦИФРИ УКРАЇНСЬКОЮ - МУЛЬТИК ПРО ДЕНЬ НАРОДЖЕННЯ

# data[].attributes.headline
Граємо з цифрообраза

# data[].attributes.body
Граємо з цифрообразами: мнемотехніка для математичного розвитку.

Як без напруження навчати основ математики в дитячому садку? Що зробити, щоб сучасним дітям було цікаво й легко вчитися? У пригоді стануть дидактичні ігри з елементами мнемотехніки

# data[].attributes.headline
Образне мислення - о

# data[].attributes.body
Образне мислення - основний вид мислення дитини-дошкільника. У найпростіших формах воно з'являється вже в ранньому: дитинстві, виявляючись у вирішенні вузького кола практичних завдань, пов'язаних з предметною діяльністю дитини, із застосуванням найпростіших знарядь.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Образне мислення - основний вид мислення дитини-дошкільника. У найпростіших формах воно з'являється вже в ранньому: дитинстві, виявляючись у вирішенні вузького кола практичних завдань, пов'язаних з предметною діяльністю дитини, із застосуванням найпростіших знарядь. До початку дошкільного віку діти вирішують у думці тільки такі завдання, в яких дія, що виконується рукою або знаряддям, прямо спрямоване на досягнення практичного результату - переміщення предмета, його використання або зміну.

Проте в усложняющейся діяльності дитини з'являються завдання нового типу, де результат дії буде не прямим, а непрямим і його досягнення вимагає урахування зв'язку між двома або кількома явищами, що відбуваються одночасно або послідовно. Найпростішим прикладом може служити відбивання м'яча від стінки або підлоги: прямий результат дії тут полягає в тому, що м'яч вдаряється об стінку, непрямий - в тому, що він повертається до дитини. Завдання, де необхідно враховувати непрямий результат, виникають в іграх з механічними іграшками, в конструюванні (від величини підстави будівлі {залежить її стійкість) і в багатьох інших випадках.

Молодші дошкільнята вирішують подібні завдання за допомогою зовнішніх орієнтованих дій, тобто на рівні наочно-дієвого мислення. Так, якщо дітям пропонують завдання на використання важеля, де прямий результат дії полягає в відсунення від себе його ближнього плеча, а непрямий - у наближенні далекого, "молодші дошкільнята пробують рухати важіль у різних напрямках, поки не знайдуть потрібного. У грі, де потрібно встановити кульку на похилій площині так, щоб він, розігнавшись, прокотився на певну, наперед задану відстань, діти щоразу домагаються цього шляхом проб, поміщають кульку то в одному, то в іншому місці, поки не наткнуться на правильне рішення. Рішення, знайдене шляхом проб, діти можуть запам'ятати. Але варто видозмінити завдання - ввести важіль іншої форми або змінити відстань, на яку повинен прокотитися кулька, як проби починаються заново.

У середньому дошкільному віці при вирішенні більш простих, а потім і більш складних завдань з непрямим результатом діти поступово починають переходити від зовнішніх проб до проб, здійснюються в розумі. Після того як дитину знайомлять з кількома варіантами завдання, він може вирішити новий її варіант, вже не вдаючись до зовнішніх дій з предметами, а отримати необхідний результат в розумі.

Можливість узагальнювати отриманий досвід, переходити до вирішення завдань з непрямим результатом в розумі виникає завдяки тому, що образи, якими користується дитина, самі набувають узагальнений характер, відображають не всі особливості предмета, ситуації , а тільки ті, які істотні з точки зору вирішення тієї чи іншої задачі.

Оволодіння моделями. В процесі гри, малювання, конструювання та інших видів діяльності відбувається розвиток знакової функції свідомості дитини, він починає опановувати побудовою особливого виду знаків - наочних просторових моделей, в яких відображаються зв'язки і відносини речей, існуючі об'єктивно, незалежно від дій, бажань і намірів самої дитини. Дитина не створює ці зв'язки сам, як, наприклад, у гарматному дії, а виявляє і враховує їх при рішенні що стоїть перед ним завдання. Відображення об'єктивних зв'язків - необхідна умова засвоєння знань, що виходять за рамки ознайомлення з окремими предметами та їх властивостями.

У діяльності дорослих людей наочні просторові моделі виступають у вигляді різного роду схем, креслень , карт, графіків, об'ємних моделей, передавальних взаємозв'язок частин тих чи інших об'єктів. В детскей діяльності такими моделями служать створювані дітьми конструкції, аплікації, малюнки. Дослідники давно звернули увагу на те, що дитячий малюнок у більшості випадків являє собою схему, в якій передається переважно зв'язок основних частин зображуваного предмета і відсутні індивідуальні риси. Подібні малюнки характерні для дітей, яких спеціально не навчають малюванню (рис. 9, 10). Якщо ж таке навчання відбувається, дитина скоро починає розуміти, що основне завдання зображення - саме передача зовнішнього вигляду предмета,

і переходить до малювання, заснований, ному на сприйнятті і на уявленнях про зовнішні властивості предметів.

Побудова реальних просторових моделей є джерелом розвитку розумової здібності до наочного просторового моделювання, яка виявляється в побудові модельних образів та їх використанні при вирішенні розумових завдань. Розвитком цієї здатності пояснюється, зокрема, те, що діти дуже легко і швидко розуміють різного роду схематичні зображення і з успіхом користуються ними. Так, починаючи з п'яти років дошкільнята навіть при одноразовому поясненні можуть зрозуміти, що таке план приміщення, і, користуючись відміткою на плані, знаходять в кімнаті захований предмет. Вони дізнаються схематичні зображення предметів, користуються схемою типу географічної карти, щоб вибрати потрібний шлях у розгалуженій системі доріжок, і т. п.

Багато видів знань, які дитина не може засвоїти на основі словесного пояснення дорослого або в процесі організованих дорослими дій з предметами, він легко засвоює, якщо ці знання дають йому у вигляді дій з моделями, що відображають суттєві риси досліджуваних явищ. Так, в процесі навчання п'ятирічних дошкільників математики було виявлено, що надзвичайно важко ознайомити дітей з відношенням частин і цілого. Позитивний результат не був отриманий ні при словесних формах пояснення, ні при організації дій дітей з предметами, що складаються з декількох частин (наприклад, вкладними матрьошками). Словесні пояснення діти не розуміють, а, діючи з складовими предметами, засвоюють назви "частина" і "ціле" тільки стосовно до даного конкретного матеріалу і не переносять їх на інші випадки. Тоді вирішили знайомити дітей з цим ставленням за допомогою схематичного зображення розподілу цілого на частини і його відновлення з частин. На цьому матеріалі діти зрозуміли, що будь-який цілий предмет може бути розділений на частини і відновлений з частин.

Надзвичайно ефективним виявилося використання просторових моделей і при формуванні у дошкільників аналізу звукового складу слова в процесі навчання грамоти.

Таким чином, при відповідних умовах навчання образне мислення стає основою для засвоєння старшими дошкільниками узагальнених знань. До таких знань відносяться уявлення про ставлення частини і цілого , про зв'язок основних елементів конструкції, що становлять її каркас, про залежність будови тіла тварин від умов їх життя та ін Розглядаючи формування навчальної діяльності в старшому дошкільному віці, ми вже знайомилися з тим, яке значення має засвоєння такого роду узагальнених знань для розвитку пізнавальних інтересів дитини. Але воно має не менше значення і для розвитку самого мислення. Забезпечуючи засвоєння узагальнених знань, образне мислення саме удосконалюється в результаті використання цих знань при вирішенні різноманітних пізнавальних і практичних завдань. Придбані подання про істотні закономірності дають дитині можливість самостійно розбиратися в приватних випадках прояви цих закономірностей. Наприклад, ознайомившись з тим, з яких частин складається каркас споруди, як ці частини взаємодіють між собою, діти можуть за будовою каркаса уявити собі особливості споруди в цілому. Виходячи з того, яка споруда повинна бути зведена, вони опановують умінням визначати особливості її каркаса. Засвоївши уявлення про залежність будови тіла тварин від умов їх життя, старші дошкільнята можуть, ознайомившись з новим для них тваринам, за його зовнішніми ознаками встановити, де воно живе, як добуває їжу.

Перехід до побудови модельних образів, що дають можливість засвоювати і використовувати узагальнені знання, - не єдиний напрямок у розвитку образного мислення дошкільників. Важливе значення має те, що уявлення дитини поступово набувають гнучкість, рухливість, він опановує умінням оперувати наочними образами: уявляти собі предмети в різних просторових положеннях, подумки змінювати їх взаємне розташування.

Модельна образні форми мислення досягають високого рівня узагальненості і можуть приводити дітей до розуміння істотних зв'язків і залежностей речей. Але ці форми залишаються образними формами і виявляють свою обмеженість, коли перед дитиною виникають завдання, що вимагають виділення таких властивостей, зв'язків і відносин, які не можна уявити наочно, у вигляді образу. Спроби вирішувати такі завдання за допомогою образного мислення призводять до типових для дошкільника помилок. До них відносяться, наприклад, задачі на "збереження кількості речовини ", в яких дитині пропоную! встановити, чи змінюється кількість рідини або сипучих тіл при переміщенні з однієї судини в іншій, що має іншу форму, чи змінюється кількість глини або пластиліну при зміні форми виліпленого з них предмета та ін

Два невеликих судини Л1 і Л 2, що мають однакову форму і рівні розміри, наповнені одним і тим же кількістю бусинок. Причому ця еквівалентність (рівнозначність) визнається дитиною, який сам розкладав намистинки: він міг, наприклад, поміщаючи однією рукою намистинку в посудину Ль одночасно іншою рукою класти іншу намистинку в судину Л2. Після цього, залишаючи посудину А в якості контрольного зразка, пересипаємо вміст посудини Л в посудину В, що має іншу форму. Діти у віці чотирьох-п'яти років роблять в цьому випадку висновок, що кількість бусинок змінилося, навіть якщо вони при цьому впевнені, що нічого не меншало і не додавалося. Якщо посудину У тонше і вище, вони скажуть, що "там більше бусинок, ніж раніше", тому що "це вище", або що їх там менше , тому що "це тонше", але у всякому разі всі вони погодяться з тим, що ціле не залишилося незмінним. {За матеріалами Ж-Піаже.)

Подібним же чином відповідають дошкільнята на питання: де більше пластиліну - в кульці або в виноградному, яка була зроблена з точно такого ж кульки у них на очах? Дитина стверджує, що в виноградному пластиліну стало більше. Справа в тому, що дошкільник не може відокремити видимий їм рівень речовини в посудині від загальної кількості цієї речовини (як було в досвіді Ж-Піаже), видиму площу кульки і коржики від кількості пластиліну, не може розглянути ці сторони незалежно один від одного. В образному мисленні вони виявляються злитими, кількість не можна побачити, наочно уявити собі відокремленим від сприймається величини. Правильне рішення подібних завдань вимагає переходу від суджень на основі образів до суджень, що використовують словесні поняття.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
розвиток образного мислення дошкільника: образне мислення - основний вид мислення дитини-дошкільника. в медична бібліотека

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиток образного мислення дошкільника

# data[].attributes.attachment_link.description
Розвиток образного мислення дошкільника: Образне мислення - основний вид мислення дитини-дошкільника. У найпростіших формах воно з'являється вже в ранньому: дитинстві, виявляючись у вирішенні вузького кола практичних завдань, пов'язаних з предметною діяльністю дитини, із застосуванням - - - Медична Бібліотека на веб-сайті medbib.in.ua

# data[].attributes.headline
До вашої уваги предс

# data[].attributes.body
До вашої уваги представлені корекційні вправи, спрямовані на розвиток образного та абстрактно-логічного мислення дітей.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зазвичай дорослі більше дбають про розвиток словесно-логічного мислення у дітей. Та наочне мислення не менш важливе - це і нестандартний підхід до завдань, і самомотивація, і вміння уявити кінцевий результат. Як його розвивати? Про це розповіли під час Національної Конференції Українських Освітян. Занотували для вас п'ять захопливих вправ для розвитку образного мислення.

- Я часто чую скарги: "Сучасні діти не хочуть мислити глибоко". Це та річ, яка чи не найбільше тривожить зараз учителів. Адже спонукати дітей мислити та адекватно ділитися думками - це саме причина, через яку ми обрали педагогіку! - розповіла Уляна Плавущак-Підзамецька під час Всеканадських освітніх онлайн майстер-класів.

Проблему можна вирішити. Замість того щоб просто задавати письмові завдання, активніше вводьте у роботу методи наочного (образного) мислення. Ці корисні інструменти діти зможуть використовувати впродовж усього свого навчального та життєвого шляху.
7 складових "видимого мислення":

пильне спостереження та описування побаченого;

побудова пояснень та інтерпретацій;

міркування за допомогою доказів;

встановлення зв'язків;

уміння враховувати різні погляди;

формування висновків;

допитливість.

Майкл Поланьї, угорсько-британський філософ соціальної науки, ще у 1962 році сказав чудову фразу: "Ми знаємо більше, ніж можемо висловити". Це і є "Принцип Айсберга". Чому? Не всі знання створені однаково. Внутрішні, або ж неявні знання - це клас знань, які важко висловити або чітко передати.

Як же тоді вчителям сприяти розвитку учнівського мислення, мовлення і пам'яті? На допомогу прийдуть наочні методи викладання. Саме за допомогою цих методів учителі можуть побачити навчання очима учнів і допомогти їм стати успішними людьми.

Найвпливовіший академік у галузі освіти, професор Джон Гетті (директор Освітньо-дослідного інституту в Університеті Мельбурна в Австралії) провів понад 800 метадосліджень про те, що найкраще підходить для навчання в школах. Саме його дослідження стали основою для педагогіки наочного навчання.

Провідним закладом у галузі наочного мислення є Гарвардська Школа Освіти та її знаменитий "Проєкт Нуль" ( Project Zero), який розробляє практики для підтримки інтелекту, сприймання інформації, мислення і творчості.

У рамках "Проєкту Нуль" розроблено окрему ініціативу для розвитку педагогіки наочного мислення, засновану на наукових дослідженнях. Тож пропоную розглянути практичні завдання та вправи для розвитку наочного мислення, які ви можете запропонувати учням. Вправи підходять і для очного, і для дистанційного навчання, і для викладання окремих предметів, і для інтегрованих курсів.

PZ Thinking Routines from Sue Borchardt on Vimeo.

Вік: Для учнів середніх класів

Хід вправи: Це організатор графічної інформації з комірками для запитань "коли?", "чому?", "хто?", "де?" і "як?". Він розроблений як наочний орієнтир, який допоможе учням поступово заглибитись у питання чи тему, щоб досконаліше зрозуміти обрану царину знань.
Приклад застосування вправи: Припустімо, ви проходите з учнями навчальний блок про обрядові свята та вшанування пам'яті важливих постатей в Україні та по всьому світу.
Запропонуйте учням об'єднатись у невеликі групи. Кожен учасник групи обирає для дослідження свято або визначний день. Учні використовують організатор запитань, щоб розвинути своє мислення та допомогти розбити дослідження на менші частини.

Надалі учні використовують цю інформацію для створення розділу у фізичній або цифровій книзі, скрипту для YouTube-фільму, інфографіки або подкастів.

Вік: Для учнів початкових класів

Хід вправи: Після прочитання, перегляду чи прослухання наданого вчителем ресурсу, запропонуйте учням невербально розповісти про свої почуття, використовуючи колір, символ та зображення. Учні мають обрати колір, який, на їхню думку, відображає їхнє почуття. Потім вони створюють простий символ. Наприклад, коло - щоб зобразити щось безперервне. Або дугу, щоб зобразити підйом і падіння.

Потім запропонуйте учням продумати складніший образ, що відображає їхні почуття. Обов'язково дайте їм можливість обґрунтувати свій вибір зображення.
Приклад застосування вправи: Тема: Олімпійські ігри (історія, географія, культура).
Учні дізнаються про глобальні зв'язки через вивчення Олімпійських ігор. На одному з уроків покажіть їм два короткі відеоролики (можна й більше) зі змагань на Олімпіаді. Нехай це будуть відео представників як України, так і інших країн.

Запропонуйте учням записати все, що їм здається цікавим, важливим чи значущим для використання кольорів, символів та зображень стосовно цих спостережень.

Наступний крок: попросіть дітей порівняти свої спостереження, створивши наочні зведення всіх кольорів, символів та зображень. Спершу варто працювати в парах і групах. Трохи пізніше - цілим класом, щоб визначити та пояснити закономірності (схожість чи відмінність), що їх помітили діти під час роботи над цим завданням.

Вік: Для учнів старших класів

Хід вправи: Як навчити учнів уміло генерувати сильні аргументи? Тільки за допомогою постійної практики. А допоможе в цьому рутина "Перетягування каната".

Спершу поділіть учнів на дві команди, що "перетягують" віртуальний канат, щоб продемонструвати способи, за допомогою яких можна наводити аргументи і "потягнути" аудиторію у свій бік дискусії.

Зображення каната з людьми на протилежних сторонах розміщується у фізичному чи онлайн-класі (ресурс Padlet підійде для вправи якнайкраще). Вправу можна виконувати парами, невеликими групами або цілим класом.

Учням пропонують продумати аргументи обох сторін та обґрунтувати їх, записавши це на фізичній чи віртуальній записці з кожного боку каната. Далі учні мають обговорити низку аргументів кожної сторони. Після обговорення кожен учень повинен написати, записати аудіо чи відео зі своєю рекомендацією обраного аргументу.

Приклад застосування вправи: Варіантами мовленнєвого оформлення аргументів можуть бут такі:

"Аргументом на користь моєї думки може бути те, що..."

"Довести своє твердження я можу такими аргументами: по-перше..., по-друге..."

"Доказом цього може бути..."

"Підтвердженням цього є..."

"Спробую переконати вас такими аргументами..."

Вік: Для учнів середніх і старших класів
Хід вправи: Протягом 30 секунд вчитель показує учням картину певного художника. Потім пропонує записати десять слів або фраз, які спадають їм на думку щодо цієї картини. Після того як школярі написали свої 10 слів чи фраз, вони оглядають цю картину ще 30 секунд і записують додаткові десять слів або фраз, що відмінні від перших.

Використовуючи стратегію наочного мислення "10 на 2", учні мають можливість глибше зазирнути в мистецький твір. Це допомагає сповільнитися та зробити детальні спостереження після першого враження.

Картини можна обирати для представлення різних періодів у часі, допомагаючи дітям краще оцінити поняття минулого, сьогодення та майбутнього.

Вік: Для учнів усіх вікових категорій

Хід вправи: Запропонуйте учням стратегію мислення під назвою "Бачити - Думати - Замислитись". Діти мають відповідати на різні запитання. Ви можете запропонувати їм намалювати свої початкові думки або провести інтерв'ю з людиною чи об'єктом на фотографії або малюнку, використовуючи просту чи інтерактивну дошку.
Приклад застосування вправи:

В онлайновому середовищі учні можуть використовувати як синхронні, так і асинхронні засоби спілкування, щоб показати своє мислення. Наприклад, це може бути формат музичних виступів-інтерпретацій, які можна показати як на самій дошці, так і запропонувати учням через посилання.
17 найкращих застосунків для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Юрченко

# data[].attributes.attachment_link.title
Як розвинути наочне мислення учнів: 5 вправ від вчительки з Канади

# data[].attributes.attachment_link.description
Зазвичай дорослі більше дбають про розвиток словесно-логічного мислення у дітей. Та наочне мислення не менш важливе - це і нестандартний підхід до завдань, і самомотивація, і вміння уявити кінцевий результат. Як його розвивати? Про це розповіли під час Національної Конференції Українських Освітян. Занотували для вас п'ять захопливих вправ для розвитку образного мислення.

# data[].attributes.headline
Ейдос (від грецької)

# data[].attributes.body
Ейдос (від грецької) — образ. Ейдетика — це термін, що означає можливість та здатність запам’ятовувати інформацію за допомогою образів, а також тактильних, смакових та нюхових відчуттів і відтворювати її, коли це буде потрібно. Також ейдетика розвиває образне мислення, мову, фантазію, уяву, творчі здібності.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Питання та відповіді

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У статті про виховання дітей зустріла слово "ейдетика". Що це таке?

В сучасному світі людині потрібно запам'ятовувати дуже багато інформації, адже ми живемо у світі, що стрімко розвивається. Дуже часто у дорослих та дітей виникають труднощі із запам'ятовуванням тієї чи іншої інформації. Ви, напевне, погодитесь, що мало хто з нас може похвалитись відмінною пам'яттю. Але цю проблему можна коригувати, саме тут вам може стати в нагоді ейдетика.

Що таке ейдетика?

Ейдос (від грецької) - образ. Ейдетика - це термін, що означає можливість та здатність запам'ятовувати інформацію за допомогою образів, а також тактильних, смакових та нюхових відчуттів і відтворювати її, коли це буде потрібно. Також ейдетика розвиває образне мислення, мову, фантазію, уяву, творчі здібності.

Справа в тому, що людська пам'ять напряму залежить від образного та асоціативного мислення. Завдяки образам людина зможе запам'ятати потрібну інформацію дуже швидко і надовго. На сьогоднішній день шкіл, в яких викладають ейдетику багато, у світі нараховують більше 5000 тисяч інструкторів-викладачів. Методи навчання в школі ейдетики базуються на активізації людської уяви (фантазії). Як ви знаєте, все це дуже легко вдається дітям і вони реально здатні "поглинати" нову інформацію. Доросли трішки важче навчитися фантазувати, але для цього й існують такі школи, які допомагають сприймати та запам'ятовувати через образ.

Дорослим і дітям пропонують запам'ятовувати нову інформацію в спокійній ненав'язливій атмосфері, весело, фантазуючи, створюючи смішні та незвичайні образи, які швидко запам'ятовуються і надовго залишаються в пам'яті. Ейдетика вчить правильно користуватися своєю пам'яттю, швидко згадувати і відтворювати необхідну інформацію.

Приклади вправ з ейдетики:

Метод зорового промальовування. Ви хочете, щоб ваша дитина швидко й без зайвих нервів вивчила букви чи цифри (найпростіше), скористайтеся ейдетичними прийомами запам'ятовування. Цей метод полягає в тому, що основний контур цифри чи літери потрібно доповнити зайвими елементами, перетворюючи її в якийсь предмет. Дитина із зацікавленням звертає увагу на такі доповнення, в неї формується образ цього предмета, тому запам'ятовування відбувається швидко й безболісно.

Наприклад, вам потрібно, щоб дитина запам'ятала цифру 8. Якщо ви просто показуватимете це число і безліч разів повторюватимете, що це 8, навряд чи дитина без стресу зможе запам'ятати це. А от якщо ви скажите дитині, аби вона уявила цю цифру, скажімо, у формі окулярів і постаралася запам'ятати її, то ви побачите, що це дійсно працює.

Метод уявного промальовування. За допомогою цього методу можна легко та швидко вчити вірші напам'ять. Потрібно не зазубрювати рядки, а спробувати помислити образами, відчути їх. Наприклад, вам потрібно вивчити вірш "Айстри" Олександра Олеся, за допомогою уявного промальовування ви зможете зробити це швидко.

Опівночі айстри в саду розцвіли...
Умились росою, вінки одягли,
І стали рожевого ранку чекать,
І в райдугу барвів життя убирать...

Уявіть (промалюйте) в своїй уяві всі образи, що наявні в цьому вірші. Уявіть, як ці айстри по справжньому прокидаються опівночі, умиваються чистою росою та одягають на свої голівки вінки, відчуйте їх аромат... Запевняю, цей образ ви не забудете ні за яких умов.

Методів запам'ятовування ейдетика налічує багато, грамотний та компетентний спеціаліст зможе навчити вас застосовувати їх на практиці.

Висновок

Якщо ви хочете навчитися швидко запам'ятовувати будь-яку інформацію, навчитися мислити образами, розвинути свої творчі здібності та уяву, то вам в нагоді стане ейдетика.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке ейдетика?

# data[].attributes.attachment_link.description
У статті про виховання дітей зустріла слово "ейдетика". Що це таке? В сучасному світі людині потрібно запам'ятовувати дуже багато інформації, адже ми живемо у світі, що стрімко розвивається. Дуже часто у дорослих та дітей виникають труднощі із запам'ятовуванням тієї чи іншої інформації. Ви, напевне, погодитесь, що мало хто з нас може похвалитись відмінною пам'яттю.

# data[].attributes.headline
У дошкільному віці д

# data[].attributes.body
У дошкільному віці дитині доводиться розв'язувати все складніші і різноманітніші задачі, які вимагають виокремлення і використання зв'язків і відношень між предметами, явищами, діями. Мислення, що розвивається, дає дітям можливість заздалегідь передбачити результати своїх дій, планувати їх.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У дошкільному віці дитині доводиться розв'язувати все складніші і різноманітніші задачі, які вимагають виокремлення і використання зв'язків і відношень між предметами, явищами, діями. Мислення, що розвивається, дає дітям можливість заздалегідь передбачити результати своїх дій, планувати їх. Дитина починає ставити перед собою пізнавальні задачі, шукає пояснення поміченим явищам. Вона здатна міркувати і про такі явища, які не пов'язані з їхнім власним досвідом, але про які вони знають з розповідей дорослих, прочитаних нею книжок.

Від з'ясування найпростіших, прозорих зв'язків і відношень речей, що лежать на поверхні, дошкільники поступово переходять до розуміння складніших і прихованих залежностей. Одна з важливих видів таких залежностей - відношення причин і наслідків. Трирічні діти можуть виявити тільки причини, які полягають у певному зовнішньому впливі на предмет. Але вже в чотири роки дошкільники починають розуміти, що причини явищ можуть полягати і у властивостях самих предметів. У старшому дошкільному віці діти починають указувати як причину явищ не тільки очевидні особливості предметів, але й менш помітні, але постійні їхні властивості.

До кінця дошкільного віку діти починають розв'язувати досить складні задачі, що вимагають розуміння деяких фізичних та інших зв'язків і відношень, вміння використовувати знання про ці зв'язки і відношення в нових умовах. Розширення кола задач, доступних мисленню дитини, пов'язане із засвоєнням нею все нових і нових знань. Одержання знань є обов'язковою умовою розвитку мислення дітей. Нове знання, засвоюючись, включається в подальший розвиток мислення і використовується в мисленнєвих діях дитини для розв'язання наступних задач.

Оволодіння мисленнєвими діями в дошкільному віці відбувається за загальним законом засвоєння та інтеріоризації зовнішніх орієнтувальних дій. Діючи з образами, дитина уявляє реальну дію з предметом та її результат і таким шляхом розв'язує задачу. Це наочно-образне мислення. Виконання дій зі знаками вимагає відволікання від реальних предметів. Мислення, що здійснюється за допомогою дій зі знаками, є логічним мисленням. Відмінність між наочно-образним і логічним мисленням полягає в тому, що ці види мислення дають можливість виокремлювати істотні властивості предметів у різних ситуаціях і тим самим знаходити правильне розв'язання різних задач. Образне мислення використовується при розв'язанні таких задач, де істотними є властивості, які можна собі уявити. Але часто властивості предметів, істотні для розв'язання задачі, виявляються прихованими, їх не можна уявити, але можна позначити словами чи іншими знаками. В цьому випадку задача може бути розв'язана за допомогою логічного мислення.

Образне мислення - основний вид мислення дошкільника. На початку дошкільного віку діти розв'язують тільки такі задачі, в яких дія, що виконується рукою чи знаряддям, прямо спрямована на досягнення практичного результату, - переміщення предмета, його використання чи зміна. Однак, в ускладненій діяльності дитини з'являються задачі нового типу, де результат дії буде непрямим і для його досягнення необхідно буде враховувати зв'язки між двома чи кількома явищами, що відбуваються одночасно чи послідовно. Молодші дошкільники розв'язують подібні задачі за допомогою зовнішніх орієнтувальних дій, тобто на рівні наочно-дійового мислення. У середньому дошкільному віці при розв'язанні простіших, а потім і складніших задач з непрямим результатом діти поступово починають переходити від зовнішніх спроб до спроб, здійснюваних мисленнєво.

Можливість переходити до розв'язання задач мисленнєво виникає завдяки тому, що образи, які використовує дитина, набувають узагальненого характеру, відображають не всі особливості предмета, ситуації, а тільки ті, які істотні з точки зору розв'язання тієї чи іншої задачі.

Передумови розвитку логічних форм мислення, засвоєння дій зі словами, числами, які зі знаками закладаються в кінці раннього дитинства, коли у дитини починає формуватися знакова функція свідомості. У цей час вона починає розуміти, що предмет можна позначити, замінити за допомогою іншого предмета, малюнка, слова. І наочно-дійове, і особливо наочно-образне мислення тісно пов'язані з мовою. Мовні висловлювання дитини сприяють усвідомленню дитиною ходу і результату цієї дії, допомагають пошукам шляхів розв'язання задач. Ще більше зростає роль мови в той період, коли вона набуває плануючу функцію. Дитина, здавалося б, думає вголос, хоча користується в своїх мисленнєвих діях не словами, а образами. Мова відіграє при цьому важливу, але тільки допоміжну роль.

Для використання мови як самостійного засобу мислення, що дає змогу розв'язувати розумові задачі без використання образів, дитина повинна засвоїти вироблені людством поняття, тобто знання про загальні та істотні ознаки предметів і явищ дійсності, закріплені в словах. Поняття об'єднані між собою в стрункі системи, які дозволяють з одного знання виводити інше і тим самим розв'язувати мисленнєві задачі, не використовуючи предмети чи образи. Поки мислення дитини залишається наочно-образним, слова для неї виражають уявлення про ті предмети, дії, властивості, відношення, які ними позначаються. Наявні у дітей уявлення не можуть стихійно перетворитися в поняття. Поняття та логічні форми мислення, які ґрунтуються на їх використанні, діти засвоюють у ході набуття основ наукових знань.

Дошкільний вік особливо сенситивний до навчання, спрямованого на розвиток образного мислення і спроби надмірно прискорити оволодіння логічними формами мислення в цьому віці не завжди доцільні.

В ієрархії психічного розвитку логічне мислення стоїть вище образного в тому сенсі, що воно формується пізніше, на основі образного, і дає можливість розв'язувати ширше коло задач, засвоювати наукові знання. Але це не означає, що необхідно прагнути якомога раніше сформувати у дитини логічне мислення. По-перше, засвоєння логічних форм мислення без достатньо міцного фундаменту у вигляді розвинутих образних форм буде неповноцінним. По-друге, і після оволодіння логічним мисленням образне не втрачає свого значення.

Можливості формування логічного мислення слід використовувати тільки тією мірою, якою це необхідно для ознайомлення дитини з деякими основами початкових наукових знань, не прагнучи до того, щоб зробити логічним все її мислення.

# data[].attributes.attachment_link.title
Загальна характеристика розвитку мислення

# data[].attributes.attachment_link.description
У дошкільному віці дитині доводиться розв'язувати все складніші і різноманітніші задачі, які вимагають виокремлення і використання зв'язків і відношень між предметами, явищами, діями. Мислення, що розвивається, дає дітям можливість заздалегідь передбачити результати своїх дій, планувати їх. Дитина починає ставити перед собою пізнавальні задачі, шукає пояснення поміченим явищам.