# data[].attributes.headline
кабінет математики

# data[].attributes.subject
кабінет математики

# data[].attributes.attachment_link.title
кабінети математики інформатики

# data[].attributes.headline
стандарт вчителя

# data[].attributes.subject
стандарт вчителя

# data[].attributes.attachment_link.title
Стандарт учителя

# data[].attributes.headline
кабінет математики

# data[].attributes.subject
кабінет математики

# data[].attributes.attachment_link.title
кабінети математики інформатики

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олександр Істер

# data[].attributes.attachment_link.title
Олександр Істер .  "Математика з інтерактивними відеоуроками. 5 клас"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У контексті співпраці з комунальною установою Яворівської міської ради "ЦПРПП" (директорка Фірчук О.М.) працівники Львівського ОІППО надають консультативну допомогу з актуальних питань щодо впровадження НУШ у 5-их класах закладів загальної середньої освіти, про що йдеться у статті " Важливі рішення варто приймати разом".

У Додатку до публікації вкладено порівняльну таблицю, щодо особливостей оцінювання з 1 вересня 2022 р. у 5-их класах НУШ та проблем наступності з оцінюванням у початкових класах. У ній виокремлено 10 кроків, які в рамках академічної свободи варто було б зробити колективам закладів освіти у контексті відповідних рекомендацій МОН України з даного питання.

Для глибшого зрозуміння порівняльної таблиці з даної проблеми радимо ознайомитися з матеріалами статті " Методичні рекомендації МОН України щодо оцінювання у 5-6 класах НУШ" .

Ми відкриті для спілкування з питань оцінювання на сторінці сайту "Супервізія в НУШ" у рубриці "Поставте запитання".

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання у 5-их класах НУШ: особливості та проблеми наступності - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
У контексті співпраці з комунальною установою Яворівської міської ради "ЦПРПП" (директорка Фірчук О.М.) працівники Львівського ОІППО надають консультативну допомогу з актуальних питань щодо впровадження НУШ у 5-их класах закладів загальної середньої освіти, про що йдеться у статті " Важливі рішення варто приймати разом".

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Проєкт Якість_освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Організація освітнього процесу у 5-х класах НУШ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Учителі можуть виконати тест, запропонований учасникам сертифікації 2021 року

На сайті ЗНО-ОНЛАЙН розміщено тест незалежного тестування фахових знань і вмінь учителів початкових класів, який складали педагогічні працівники у лютому 2021 року.

Таке тестування є складовою частиною сертифікації вчителів.

Тест містить 100 завдань, на виконання яких учасникам відведено 180 хвилин. За кожне правильно виконане завдання учасник тестування зможе отримати 1 бал.

Завдання скеровані на перевірку теоретичних знань з освітніх галузей, визначених Державним стандартом початкової освіти; володіння методикою навчання цих галузей; здатності планувати й організовувати освітній процес, а також знань з педагогіки партнерства, роботи з батьками й педагогічної діагностики.

Для успішного складання іспиту вчителям необхідно набрати щонайменше 60 балів. Ті учасники, які не подолають визначений пороговий бал, не зможуть узяти участі в наступному етапі сертифікації.

Завдання незалежного тестування укладені відповідно до Програми незалежного тестування фахових знань і вмінь учителів початкової школи та Характеристики тесту.
ПРОЙТИ ОНЛАЙН-ТЕСТ

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Пройдіть тест ЗНО для вчителів онлайн - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Учителі можуть виконати тест, запропонований учасникам сертифікації 2021 року На сайті ЗНО-ОНЛАЙН розміщено тест незалежного тестування фахових знань і вмінь учителів початкових класів, який складали педагогічні працівники у лютому 2021 року. Таке тестування є складовою частиною сертифікації вчителів. Тест містить 100 завдань, на виконання яких учасникам відведено 180 хвилин.

# data[].attributes.attachment_link.title
НУШ у 5 класі: освітня та модельні програми, типи оцінювання, оформлення документації

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Організаційні Вчителі БІОЛОГІЇ Вчителі ГЕОГРАФІЇ та ЕКОНОМІКИ Вчителі ГРОМАДЯНСЬКОЇ ОСВІТИ Вчителі ЗАРУБІЖНОЇ ЛІТЕРАТУРИ Вчителі ІНОЗЕМНИХ МОВ Вчителі ІНФОРМАТИКИ Вчителі ІСТОРІЇ та ПРАВОЗНАВСТВА Вчителі МАТЕМАТИКИ Вчителі МИСТЕЦТВА Вчителі ОСНОВ ЗДОРОВ Вчителі ПОЧАТКОВОЇ ШКОЛИ Вчителі ТЕХНОЛОГІЙ Вчителі УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ І ЛІТЕРАТУРИ Вчителі ФІЗИКИ Вчителі ФІЗУЛЬТУРИ та предмету "ЗАХИСТ УКРАЇНИ" Вчителі ХІМІЇ Педагогічні працівники, які працюють з учнями з Вихователі ГПД Шкільні бібліотекарі Працівники психологічної служби особливими освітніми потребами 'Я

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчально-методичні посібники для педагогічних працівників - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
Організаційні Вчителі БІОЛОГІЇ Вчителі ГЕОГРАФІЇ та ЕКОНОМІКИ Вчителі ГРОМАДЯНСЬКОЇ ОСВІТИ Вчителі ЗАРУБІЖНОЇ ЛІТЕРАТУРИ Вчителі ІНОЗЕМНИХ МОВ Вчителі ІНФОРМАТИКИ Вчителі ІСТОРІЇ та ПРАВОЗНАВСТВА Вчителі МАТЕМАТИКИ Вчителі МИСТЕЦТВА Вчителі ОСНОВ ЗДОРОВ Вчителі ПОЧАТКОВОЇ ШКОЛИ Вчителі ТЕХНОЛОГІЙ Вчителі УКРАЇНСЬКОЇ МОВИ І ЛІТЕРАТУРИ Вчителі ФІЗИКИ Вчителі ФІЗУЛЬТУРИ та предмету "ЗАХИСТ УКРАЇНИ" Вчителі ХІМІЇ Педагогічні працівники, які працюють з учнями з Вихователі ГПД Шкільні бібліотекарі Працівники психологічної служби особливими освітніми потребами 'Я

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ

ДИРЕКТОРАТ ДОШКІЛЬНОЇ, ШКІЛЬНОЇ, ПОЗАШКІЛЬНОЇ ТА ІНКЛЮЗИВНОЇ ОСВІТИ

№ №4.5/2303-21 від 06 серпня 2021 року

Департаменти (управління) освіти і науки обласних,
Київської міської державних адміністрацій,
заклади післядипломної педагогічної освіти
Методичні рекомендації щодо
особливостей організації освітнього
процесу у першому (адаптивному)
циклі / 5 класах закладів загальної
середньої освіти за Державним стандартом
базової середньої освіти в умовах реалізації
концепції "Нова українська школа"
Головне управління загальної середньої та дошкільної освіти Міністерства освіти і науки України надсилає для практичного використання методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу у 5 класах закладів загальної середньої освіти за Державним стандартом базової середньої освіти в умовах реалізації концепції "Нова українська школа" для закладів загальної середньої освіти, які є учасниками інноваційного освітнього проекту всеукраїнського рівня за темою "Розроблення і впровадження навчально-методичного забезпечення для закладів загальної середньої освіти в умовах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти". Просимо довести їх до відома керівників відповідних закладів загальної середньої освіти та вчителів. Додаток на 25 арк.

Начальник Головного управління
загальної середньої та дошкільної освіти Ю. Г. Кононенко
Методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу у першому
(адаптивному) циклі / 5 класах закладів загальної середньої освіти
за Державним стандартом базової середньої освіти
в умовах реалізації концепції "Нова українська школа" (Для закладів загальної середньої освіти, які є учасниками інноваційного освітнього проєкту всеукраїнського рівня за темою "Розроблення і впровадження навчально-методичного забезпечення для закладів загальної середньої освіти в умовах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти")
Організація освітньої діяльності в 5-х класах закладів загальної середньої освіти, які за Наказом МОН України № 406 від 02.04. 2021р. є учасниками інноваційного освітнього проєкту всеукраїнського рівня за темою "Розроблення і впровадження навчально-методичного забезпечення для закладів загальної середньої освіти в умовах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти" (далі Проєкту) у 2021/2022 навчальному році здійснюватиметься відповідно до законів України "Про освіту", "Про повну загальну середню освіту", Концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року (схвалена розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14.12.2016 № 988-р - https://cutt.ly/OyA9z5p), Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 р. № 898.

Основним документом, що забезпечує досягнення учнями визначених відповідним Державним стандартом вимог до обов'язкових результатів навчання учнів є освітня програма закладу загальної середньої освіти. Заклад освіти, який здійснює свою діяльність як учасник Проєкту, розробляє освітню програму для адаптаційного циклу базової середньої освіти (5-6) класи на основі типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти, затвердженої наказом МОН № 235 від 19.02.2021.

Освітня програма закладу освіти, розроблена на основі Типової освітньої програми, має:

відповідати структурі типової освітньої програми та визначеним нею вимогам до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньою програмою закладу освіти;

визначати (в обсязі не меншому ніж встановлено відповідною типовою освітньою програмою) загальний обсяг навчального навантаження на відповідному рівні (циклі) повної загальної середньої освіти (в годинах), його розподіл між освітніми галузями за роками навчання;

містити навчальний план, що ґрунтується на одному з варіантів типових навчальних планів відповідної типової освітньої програми і може передбачати перерозподіл годин (у визначеному типовим навчальним планом обсязі в межах мінімального / максимального навантаження для кожної галузі) між обов'язковими для вивчення навчальними предметами (крім державної мови) певної освітньої галузі, які можуть вивчатися окремо та/або інтегровано з іншими навчальними предметами;

містити перелік модельних навчальних програм, що використовуються закладом освіти в освітньому процесі, та/або навчальних програм, затверджених педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів з навчальних предметів (інтегрованих курсів) в обсязі не меншому ніж встановлено відповідними модельними навчальними програмами;

опис форм організації освітнього процесу та інструментарію оцінювання.

Освітня програма закладу освіти може містити інші складники, що враховують специфіку та особливості освітньої діяльності закладу освіти.

Освітні програми закладів загальної середньої освіти, згідно із частиною четвертою статті 7 Закону України "Про освіту", частиною дев'ятою статті 5 Закону України "Про повну загальну середню освіту", можуть передбачати викладання одного чи декількох навчальних предметів (інтегрованих курсів) поряд із державною мовою англійською чи іншою офіційною мовою Європейського Союзу. При цьому в освітньому процесі можуть використовуватись методи та прийоми двомовної та багатомовної освіти. Освітню програму закладу освіти розробляють з урахуванням гарантованих державою прав щодо академічної, організаційної, фінансової і кадрової автономії закладу освіти, а також прав педагогічних працівників на академічну свободу.

На основі зазначених вимог заклад освіти розробляє власну освітню програму, яка має таку структуру:

1. Вступна частина.

2. Загальний обсяг навчального навантаження (в годинах) і його розподіл за освітніми галузями, циклами та роками навчання.

3. Навчальний план закладу освіти з визначеним переліком предметів та інтегрованих курсів та закріпленим за цими предметами / інтегрованими курсами тижневим навчальним навантаженням для кожного року навчання.

4. Перелік модельних навчальних програм та навчальних програм згідно з переліком предметів та інтегрованих курсів, визначеним навчальним планом закладу освіти.

5. Опис форм організації освітнього процесу.

6. Опис інструментарію оцінювання.

7. Інші складники (за потреби закладу).

Освітню програму закладу схвалює педагогічна рада закладу освіти та затверджує його керівник.

По завершенню 2021/2022 навчального року доцільно провести внутрішній аналіз результатів реалізації розробленої закладом освітньої програми для 5-6 класів. За результатами такого аналізу згідно з рішенням педагогічної ради в освітню програму закладу для адаптаційного циклу базової середньої освіти (5-6) класи можуть бути внесені зміни.
1. Вступна частина
У Вступній частині освітньої програми закладу освіти:

вказують нормативні документи, на яких ґрунтується відповідна освітня програма;

зазначають тип закладу, для якого складено освітню програму (заклад загальної середньої освіти з навчанням українською мовою / заклад загальної середньої освіти, у якому є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини поряд з державною мовою / заклад загальної середньої освіти, у якому є класи (групи) з навчанням українською мовою та вивченням мови корінного народу або національної меншини);

формулюють мету і завдання освітньої програми закладу, які ґрунтуються на визначеній Законом України "Про освіту" меті повної загальної середньої освіти, що передбачає всебічний розвиток, виховання і соціалізацію особистості, яка здатна до життя в суспільстві та цивілізованої взаємодії з природою, має прагнення до самовдосконалення і навчання впродовж життя, готова до свідомого життєвого вибору та самореалізації, відповідальності, трудової діяльності та громадянської активності;

визначають вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за цією освітньою програмою.

Визначаючи вимоги до осіб, які можуть розпочати навчання за освітньої програмою, заклад освіти має керуватися винятково чинними нормативними документами у сфері освіти. Неприпустимим є встановлення таких вимог, які можуть містити будь-які дискримінаційні прояви, зокрема щодо осіб з особливими освітніми потребами.

Навчання за освітньою програмою базової середньої освіти можуть розпочинати учні, які на момент зарахування (переведення) до закладу загальної середньої освіти, що забезпечує здобуття відповідного рівня повної загальної середньої освіти, досягли результатів навчання, визначених у Державному стандарті початкової освіти, що підтверджено відповідним документом встановленого зразка (свідоцтвом досягнень, свідоцтвом про здобуття початкової освіти, табелем навчальних досягнень учня / учениці).

У разі відсутності результатів річного оцінювання з будь-яких предметів за рівень початкової освіти учні повинні пройти відповідне оцінювання упродовж першого семестру навчального року. Для проведення оцінювання наказом керівника закладу освіти створюють комісію, затверджують її склад (голову та членів комісії), а також графік проведення оцінювання та перелік завдань з навчальних предметів. Протокол оцінювання рівня навчальних досягнень складають за формою згідно з додатком 2 до Положення про індивідуальну форму здобуття загальної середньої освіти, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України 12 січня 2016 року № 8 (у редакції наказу Міністерства освіти і науки України від 10 липня 2019 року № 955), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 лютого 2016 р. за № 184/28314.
2. Загальний обсяг навчального навантаження
Загальний обсяг навчального навантаження в освітній програмі закладу має відповідати загальному обсягу навчального навантаження, визначеному для цього типу освітнього закладу в Державному стандарті базової середньої освіти (Додаток 23) та Типовій освітній програмі для 5-9 класів (Додатки 1,2).

Загальний обсяг річного навчального навантаження для кожної галузі в освітній програмі закладу освіти встановлюють у межах вказаного в Державному стандарті та Типовій освітній програмі діапазону мінімального та максимального показників.

Загальний обсяг навчального навантаження учнів розподіляється між роками навчання, освітніми галузями, обов'язковими та вибірковими освітніми компонентами.

Загальний обсяг річного навчального навантаження для закладів із навчанням українською мовою (5-6 класи) згідно з типовим планом наведено в Таблиці 1.

* Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі може збільшуватися до максимального показника з урахуванням перерозподілу різниці між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин інших освітніх галузей.

** Години мовно-літературної освітньої галузі можуть розподілятися на вивчення мови корінного народу, національної меншини та/або другої іноземної мови.

*** Години, передбачені для фізичної культури, не враховуються під час визначення гранично допустимого навчального навантаження учнів.

**** Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей не повинна перевищувати загальної кількості годин, визначеної цим навчальним планом.

Керуючись показниками загальної кількості навчального навантаження, визначеними в Таблиці 1 за галузями, заклад освіти визначає обсяг фактичного річного навантаження для 5-6 класів, заповнивши колонку "Кількість годин" у Таблиці 2.
3. Навчальний план закладу освіти
Заклад освіти, спираючись на відповідний для певного типу освітнього закладу Типовий навчальний план (Додатки 3, 4 до Типової освітньої програми), у навчальному плані зазначає перелік навчальних предметів та/або інтегрованих курсів для реалізації кожної освітньої галузі, а також предмети/курси варіативного освітнього компоненту з урахуванням освітніх потреб учнів.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі, відповідно до пункту 26 Державного стандарту, визначає заклад освіти в межах заданого діапазону "мінімального" та "максимального" навчального навантаження.

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може зменшувати, включно до мінімального показника.

Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин ( резерв навчальних годин) у кожній освітній галузі може бути перерозподілена закладом освіти між освітніми компонентами цієї освітньої галузі або на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти (незалежно від освітньої галузі).

Кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі заклад освіти може збільшувати, включно до максимального показника, з урахуванням перерозподілу різниці між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин інших освітніх галузей.

Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей у навчальному плані закладу загальної середньої освіти не повинна перевищувати загальнорічної кількості навчальних годин, що фінансуються з бюджету (без урахування поділу на групи), визначеної базовим навчальним планом, з дотриманням вимог гранично допустимого річного навчального навантаження учнів.

Розподіл годин між освітніми галузями в навчальному плані має бути увідповіднено із загальним обсягом навчального навантаженням, визначеним в освітній програмі закладу на рівні адаптаційного циклу та року навчання.

Розробляючи навчальний план, заклад освіти може скористатися таким алгоритмом:

1. Визначити мінімальну кількість годин на тиждень для кожної освітньої галузі.

2. Встановити загальний резерв навчального навантаження (різницю між рекомендованою та мінімальною кількістю годин).

3. Обрати один зі способів використання цього резерву годин:

3.1. Повернути резерв навчальних годин у ту саму галузь, звідки їх було взято, тобто визначити навчальне навантаження в межах рекомендованого.

3.2. Перерозподілити резерв годин між галузями, зважаючи на потреби учнів, потенціал педагогічного колективу, матеріально-технічне забезпечення закладу, запити батьків, громади тощо.

3.3. Використати резерв навчальних годин для роботи за міжгалузевими інтегрованими модулями, проведення екскурсійних днів, виконання навчальних міжгалузевих проєктів тощо.

4. Розподілити додаткові години для вивчення навчальних предметів, інтегрованих курсів, курсів за вибором, через які реалізуються освітні галузі, проведення індивідуальних консультацій та групових занять.

Кількість навчальних годин, визначена в навчальному плані на вивчення вибіркових освітніх компонентів, зокрема, другої іноземної мови, не включається до максимального показника навчального навантаження, передбаченого на ту чи іншу освітню галузь. Тобто заклад освіти може передбачити в навчальному плані, наприклад, таку кількість годин на вивчення мовно-літературної освітньої галузі: українська мова - 4 години, українська література - 2 години, зарубіжна література - 1,5 години, іноземна мова - 3,5 години, друга іноземна мова (вибірковий освітній компонент) - 2 години (використовуються додаткові години і години резерву навчального часу).

Кількість навчальних годин на вивчення інтегрованих курсів заклад освіти визначає самостійно з урахуванням навчального навантаження на відповідні навчальні предмети в типовому навчальному плані. Наприклад, якщо заклад освіти обирає в 5 класі вивчення мовно-літературної галузі за рекомендованою кількістю годин (11), тоді на окремі предмети це навантаження буде розподілятися таким чином: українська мова - 4 години, українська література - 2 години, зарубіжна література - 1,5 години, іноземна мова - 3,5 години. Якщо заклад освіти обирає інтегрований курс літератур, то, відповідно до рекомендованої кількості годин, на його вивчення визначається 3,5 години на тиждень. За цим же принципом на інтегрований мовно-літературний курс за рекомендованою кількістю годин визначається 7,5 годин на тиждень.

Обираючи в навчальному плані міжгалузеві інтегровані курси, заклад освіти має зазначити в навчальному плані кількість годин, передбачену в цьому курсі для кожної інтегрованої в ньому освітньої галузі. Наприклад, обираючи міжгалузевий інтегрований курс "Драматургія і театр", в навчальному плані потрібно зазначити для цього курсу 0,5 години тижневого навантаження для мовно-літературної освітньої галузі і 0,5 години для мистецької.

Заклад освіти для різних класів може вибрати різні рішення, тобто для різних класів на паралелі може бути розроблено різні навчальні плани. Всі варіанти реалізації повинні бути відображені в освітній програмі закладу освіти на рівні навчальних планів.

На основі визначеного в освітній програмі закладу освіти навчального плану педагогічна рада складає, а його керівник затверджує річний навчальний план (один або декілька), в якому конкретизується перелік навчальних предметів (інтегрованих курсів), обов'язкових для вивчення, вибіркових (за вибором учнів) освітніх компонентів, зокрема, навчальних предметів, курсів, інтегрованих курсів, та кількість навчальних годин на тиждень (та/або кількість годин на навчальний рік).
4. Перелік модельних навчальних програм
Відповідно до навчального плану в освітній програмі зазначається перелік модельних навчальних програм, що використовуються закладом освіти в освітньому процесі, та/або навчальних програм, затверджених педагогічною радою, що мають містити опис результатів навчання учнів з навчальних предметів (інтегрованих курсів) в обсязі не меншому ніж встановлено відповідними модельними навчальними програмами. Оскільки відповідні модельні та/або навчальні програми спрямовані насамперед на реалізацію вимог Державного стандарту базової середньої освіти, заклад освіти під час формування переліку цих програм має враховувати низку чинників, а саме: особливості та потреби учнів певного закладу в досягнені обов'язкових результатів навчання, потенціал педагогічного колективу, ресурсне забезпечення закладу освіти, навчально-методичний супровід конкретних модельних програм, наявність внутрішньогалузевих та міжгалузевих зв'язків між програмами різних предметів та курсів для реалізації ключових компетентностей, варіативність програм для підтримки курсів у діапазоні від мінімальної до максимальної кількості годин тощо.

Під час вибору модельних навчальних програм для освітньої програми закладу слід зважати на раціональне використання навчального часу. Сформована з окремих модельних та/або навчальних програм освітня програма закладу має бути цілісним комплексом, кожен компонент якого реалізує свої цілі та функції у тісному взаємозв'язку з іншими компонентами для формування цілісної компетентної особистості. Ці взаємозв'язки мають бути реалізовані не лише на рівні базових знань з окремих предметів, а й на рівні досягнення очікуваних результатів та видів діяльності. Перелік модельних та/або навчальних програм в освітній програмі закладу має охоплювати досягнення учнями результатів навчання з усіх визначених Державним стандартом освітніх галузей. Заклад освіти здійснює вибір модельних навчальних програм для закладів загальної середньої освіти з-поміж тих, яким надано гриф "Рекомендовано Міністерство освіти і науки України" (Наказ МОН №795 від 12 липня 2021 року).

Педагогічний колектив закладу освіти може використовувати в освітньому процесі:

модельні навчальні програми із зазначенням у них кількості годин, необхідної на провадження послідовності досягнення результатів навчання учнів з відповідних навчальних предметів (інтегрованих курсів), їхнього змісту та видів навчальної діяльності учнів;

навчальні програми, розроблені на основі модельних навчальних програм авторськими колективами відповідних модельних програм, де зазначено кількість годин, необхідну на провадження послідовності досягнення результатів навчання учнів з відповідних навчальних предметів (інтегрованих курсів), їхнього змісту та видів навчальної діяльності учнів;

навчальні програми, затверджені педагогічною радою, що містять опис результатів навчання учнів з навчальних предметів (інтегрованих курсів) в обсязі не меншому ніж встановлено відповідними модельними навчальними програмами із зазначенням кількості годин, необхідної для провадження послідовності досягнення результатів навчання учнів з відповідних навчальних предметів (інтегрованих курсів), їхнього змісту та видів навчальної діяльності учнів.

У разі використання додаткових годин на вивчення курсу за вибором до переліку навчальних програм додається програма цього курсу. Звертаємо увагу, що програма курсу за вибором повинна мати відповідний гриф і входити до переліку навчальних програм, підручників та навчально-методичних посібників, рекомендованих МОН для використання у закладах загальної середньої освіти (https://cutt.ly/oyP5J3V). При розподілі варіативного складника навчального плану слід враховувати гранично допустиме навантаження.

На основі модельної та/або затвердженої педагогічною радою навчальної програми предмета (інтегрованого курсу) вчитель складає календарно-тематичне планування з урахуванням навчальних можливостей учнів класу.

Календарно-тематичне та поурочне планування здійснюється вчителем у довільній формі, у тому числі з використанням друкованих чи електронних джерел тощо. Формат, обсяг, структура, зміст та оформлення календарно-тематичних планів та поурочних планів-конспектів є індивідуальною справою вчителя. Встановлення універсальних стандартів таких документів у межах закладу загальної середньої освіти міста, району чи області є неприпустимим.

Автономія вчителя має бути забезпечена академічною свободою, включаючи свободу викладання, свободу від втручання в педагогічну, науково-педагогічну та наукову діяльність, вільним вибором форм, методів і засобів навчання, що відповідають освітній програмі, розробленням та впровадженням авторських навчальних програм, проєктів, освітніх методик і технологій, методів і засобів, насамперед методик компетентнісного навчання.

Під час розроблення календарно-тематичного та системи поурочного планування вчитель має самостійно вибудовувати послідовність формування очікуваних результатів навчання, враховуючи при цьому послідовність розгортання змісту в навчальній програмі. Учитель може переносити теми уроків, відповідно до того, як учні засвоїли навчальний матеріал, визначати кількість годин на вивчення окремих тем. Адміністрація закладу загальної середньої освіти або працівники методичних служб можуть лише надавати методичну допомогу вчителю з метою покращення освітнього процесу, а не контролювати його.
5. Опис форм організації освітнього процесу
Освітній процес організовується в безпечному освітньому середовищі та здійснюється з урахуванням вікових особливостей, фізичного, психічного та інтелектуального розвитку дітей, їхніх освітніх потреб.

У рамках академічної свободи форми організації освітнього процесу визначаються педагогічною радою закладу освіти та відображаються в освітній програмі закладу освіти. Вибір форм залежить від наявності необхідних ресурсів (матеріально-технічного, кадрового, навчально-методичного, інформаційного забезпечення освітньої діяльності тощо), а також форм здобуття освіти. Окрім цього, на вибір тих чи тих форм організації освітнього процесу впливатимуть види діяльності, визначені в тих модельних програмах, які обирає заклад освіти.

Також вагому роль тут матиме той алгоритм формування навчального плану з перерозподілом резервних годин, який обере заклад освіти.

За потреби заклад освіти може організувати індивідуальні форми здобуття освіти (зокрема екстернатну, сімейну (домашню), педагогічний патронаж), реалізовувати індивідуальну освітню траєкторію учня.

Акцентуємо увагу на тому, що відповідно до Порядку поділу класів на групи при вивченні окремих предметів у закладах загальної середньої освіти (додаток 2 до наказу Міністерства освіти і науки України від 20.02.2002 № 128, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.03.2002 р. за № 229/6517, із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства освіти № 572 від 09.10.2002 наказом Міністерства освіти і науки, молоді та спорту № 921 від 17.08.2012 наказом Міністерства освіти і науки N 401 від 08.04.2016) клас може ділитися на групи під час вивчення української та іноземної мов за умови більше 27 учнів у класі, під час проведення практичних занять з інформатики з використанням комп'ютерів за умови не менше 8 учнів у групі. Під час вивчення інтегрованого мовно-літературного курсу клас може ділитися на групи не менше ніж на чотирьох уроках на тиждень, що відповідає мінімальному та рекомендованому тижневому навантаженню для вивчення української мови. Можливість поділу класів на групи при вивченні окремих предметів та/або інтегрованих курсів має бути зафіксована в освітній програмі закладу освіти.
6. Оцінювання навчальних досягнень учнів
Система оцінювання має на меті допомогти вчителеві конкретизувати навчальні досягнення учнів і надати необхідні інструменти для впровадження об'єктивного й справедливого оцінювання результатів навчання.

В оцінюванні навчальних досягнень учнів важливо розрізняти поточне формувальне оцінювання (оцінювання для навчання) та підсумкове оцінювання (семестрове, річне). Поточне формувальне оцінювання здійснюють з метою допомогти учням усвідомити способи досягнення кращих результатів навчання. Підсумкове оцінювання здійснюють з метою отримання даних про рівень досягнення учнями результатів навчання після завершення освітньої програми або окремих освітніх компонентів.

Окрім поточного формувального та підсумкового (семестрового, річного) оцінювання, педагогічні працівники закладу освіти можуть ухвалити рішення про здійснення проміжного оцінювання результатів навчання з окремих предметів / інтегрованих курсів. Періодичність і процедури здійснення проміжного оцінювання й види діяльності, результати яких підлягають проміжному оцінюванню, визначають педагогічні працівники закладу освіти залежно від дидактичної мети та з урахуванням відповідної навчальної програми.
Поточне формувальне оцінювання
Поточне формувальне оцінювання здійснюється системно в процесі навчання на основі викладеного нижче алгоритму діяльності вчителя під час організації формувального оцінювання, що, зокрема, забезпечить наступність між підходами до оцінювання навчальних досягнень здобувачів початкової і базової середньої освіти:

Формулювання об'єктивних і зрозумілих для учнів навчальних цілей на певний період (наприклад, заняття, тиждень, період, відведений для вивчення теми, тощо). Основою для вироблення навчальних цілей є очікувані результати навчання, передбачені відповідною навчальною програмою, та критерії оцінювання.

Інформування учнів про критерії оцінювання, за якими буде визначено рівень їхніх навчальних досягнень на кінець навчального семестру та року.

Доцільно впроваджувати поступове залучення учнів до вироблення критеріїв оцінювання результатів окремих видів навчальної діяльності.

Надання учням зворотного зв'язку щодо їхніх навчальних досягнень відповідно до визначених цілей. Зворотний зв'язок має бути зрозумілим і чітким, доброзичливим і своєчасним. Важливо не протиставляти учнів одне одному.

Доцільно акцентувати увагу лише на позитивній динаміці досягнень учня / учениці. Труднощі в навчанні доцільно обговорювати з учнями індивідуально.

Зворотний зв'язок надають у письмовій, усній або електронній формі, залежно від дидактичної мети й виду навчальної діяльності.

Створення умов для формування вміння учнів аналізувати власну навчальну діяльність (рефлексія). Під час навчальної діяльності доцільно спрямовувати учнів на спостереження своїх дій і дій однокласників, осмислення своїх суджень і дій з огляду на їх відповідність навчальним цілям. Важливим є створення умов для активної участі учнів у процесі оцінювання із застосуванням критеріїв, зокрема шляхом самооцінювання та взаємооцінювання, та спільне визначення подальших кроків для покращення результатів навчання.

Корегування освітнього процесу з урахуванням результатів оцінювання та навчальних потреб учнів.

У формувальному оцінюванні, зокрема для самооцінювання та взаємооцінювання, рекомендовано використовувати інструменти з орієнтовного переліку, наведеного у Додатку [1].
Підсумкове оцінювання
Підсумковому оцінюванню (семестровому, річному) підлягають результати навчання з навчальних предметів, інтегрованих курсів обов'язкового освітнього компонента типового навчального плану. Педагогічна рада закладу загальної середньої освіти може ухвалити рішення про оцінювання результатів навчання складників вибіркового освітнього компонента.

Семестрове оцінювання здійснюють з урахуванням різних видів навчальної діяльності, які мали місце протягом семестру, та динаміки особистих навчальних досягнень учня / учениці. Проведення окремої семестрової атестації не є обов'язковим і здійснюється на розсуд закладу освіти.

Річне оцінювання здійснюють на основі семестрових або скоригованих семестрових оцінок. Річна оцінка не обов'язково є середнім арифметичним від оцінок за І та ІІ семестри. Для визначення річної оцінки потрібно враховувати динаміку особистих навчальних досягнень учня / учениці протягом року.

Семестрова та річна оцінки можуть підлягати коригуванню. Відповідно до п. 3.2. Інструкції з ведення класного журналу 5-11(12)-х класів загальноосвітніх навчальних закладів, затвердженої наказом Міністерства освіти і науки України від 03.06.2008 № 496, у триденний термін після виставлення семестрової оцінки батьки (особи, які їх замінюють) учнів (вихованців), які виявили бажання підвищити результати семестрового оцінювання або не були атестовані, звертаються до керівника закладу освіти із заявою про проведення відповідного оцінювання, у якій пояснюють причину та необхідність його проведення.

Наказом керівника закладу створюють комісію та затверджують графік і порядок проведення оцінювання. Члени комісії готують завдання, що погоджує педагогічна рада навчального закладу. Комісія ухвалює рішення щодо його результатів та складає протокол. Рішення цієї комісії є остаточним, при цьому скоригована семестрова оцінка не може бути нижчою за семестрову. У разі, якщо учневі / учениці не вдалося підвищити результати, запис у колонку "Скоригована" у класному журналі не роблять. За результатами оцінювання керівник закладу освіти видає відповідний наказ.

Коригування річної оцінки здійснюють шляхом коригування семестрової оцінки за І та/або ІІ семестр відповідно до п.п. 9-10 Порядку переведення учнів (вихованців) закладу загальної середньої освіти до наступного класу, затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 14.07.2015 № 762 (зі змінами).

Оцінка результатів навчання учнів є конфіденційною інформацією, яку повідомляють лише учневі / учениці, його / її батькам (іншим законним представникам).

Відомості, отримані під час підсумкового та, у разі застосування, проміжного, оцінювання результатів навчання, застосовують у формувальному оцінюванні, зокрема, для вироблення навчальних цілей на наступний період, визначення труднощів, що постали перед учнем / ученицею, та коригування освітнього процесу.
Критерії та шкала оцінювання
Оцінювання має бути зорієнтованим на визначені Державним стандартом базової середньої освіти ключові компетентності та наскрізні вміння й передбачені навчальною програмою очікувані результати навчання для відповідного періоду освітнього процесу. Враховуючи ці вимоги, для оцінювання навчальних досягнень учнів доцільно керуватися такими категоріями критеріїв:

розв'язання проблем і виконання практичних завдань із застосуванням знань, що охоплюються навчальним матеріалом;

комунікація (тому числі з використанням інформаційно-комунікаційних технологій);

планування й здійснення навчального пошуку, робота з текстовою і графічною інформацією;

рефлексія власної навчально-пізнавальної діяльності.

Зертамо увагу, що під час оцінювання навчальних досягнень важливо враховувати дотримання учнями принципів доброчесності, а саме: вияв поваги до інших осіб, їхніх прав і свобод, дбайливе ставлення до ресурсів і довкілля, дотримання принципів академічної доброчесності. У разі порушення учнем / ученицею принципів доброчесності під час певного виду навчальної діяльності, учитель може прийняти рішення не оцінювати результат такої навчальної діяльності.

Для визначення рівня досягнення учнями результатів навчання заклад освіти може застосовувати Орієнтовну рамку оцінювання навчальних досягнень здобувачів базової середньої освіти ( Додаток [2]) або на її основі розробити власні критерії та шкалу оцінювання. У пропонованій Орієнтовній рамці оцінювання навчальних досягнень навчальні досягнення учнів характеризують за чотирма рівнями: початковий, середній, достатній, високий.

Заклад загальної середньої освіти може здійснювати підсумкове та, у разі застосування, проміжне, оцінювання результатів навчання за рівневою, 12-бальною або за власною шкалою оцінювання, затвердженою рішенням педагогічної ради, - за умови затвердження правил переведення до системи (шкали) оцінювання, визначеної законодавством. Результати річного оцінювання відображають у свідоцтві досягнень, яке видають учневі / учениці в кінці навчального року, за системою (шкалою), визначеною законодавством.

Для забезпечення наступності між підходами до оцінювання результатів навчання здобувачів початкової та базової середньої освіти, рекомендуємо у першому семестрі 5-го класу підсумкове та, у разі застосування, проміжне оцінювання результатів навчання учнів здійснювати за рівневою шкалою, а його результати позначати словами або відповідними літерами: "початковий (П)", "середній" (С), "достатній" (Д), "високий (В)", та супроводжувати вербальною характеристикою з орієнтацією на досягнення учня / учениці (а не на помилки або невдачі). При переході від підсумкового оцінювання за рівневою шкалою в І семестрі до оцінювання за бальною шкалою в ІІ семестрі рекомендуємо при виставленні річної оцінки орієнтуватись на оцінку за ІІ семестр, а можливу різницю між рівнями результатів навчання у І та ІІ семестрах враховувати шляхом виставлення річної оцінки, що відповідає вищому показнику.

Якщо рівень результатів навчання учня / учениці визначити неможливо через тривалу відсутність учня / учениці, у класному журналі та свідоцтві досягнень робиться запис "(н/а)" (не атестований(а)).

Для розроблення та/або оцінки вже розроблених власних критеріїв і шкали оцінювання заклад освіти може використати Орієнтовні вимоги до критеріїв та шкал оцінювання ( Додаток 3). Ці орієнтовні вимоги мають допоміжний характер і не є обов'язковими до використання.

***

Основні поняття в цьому документі вжито в таких значеннях:

Модельна навчальна програма - документ, що визначає орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст навчального предмета (інтегрованого курсу) та види навчальної діяльності учнів, рекомендований для використання в освітньому процесі в порядку, визначеному законодавством.

Освітня програма закладу освіти - документ, що містить комплекс освітніх компонентів, спланованих та організованих закладом освіти для досягнення учнями визначених цією програмою очікуваних результатів навчання, який розробляється і затверджується в порядку, визначеному законодавством.

Навчальна програма - документ, що визначає послідовність досягнення результатів навчання учнів з навчального предмета (інтегрованого курсу), опис його змісту та видів навчальної діяльності учнів із зазначенням орієнтовної кількості годин, необхідних на їх провадження, та затверджується педагогічною радою закладу освіти.

Навчальний план - невід'ємний складник освітньої програми закладу освіти, який ґрунтується на одному з варіантів типових навчальних планів відповідної типової освітньої програми і може передбачати перерозподіл годин (у визначеному типовим навчальним планом обсязі) між обов'язковими для вивчення навчальними предметами (крім державної мови) певної освітньої галузі, які можуть вивчатися окремо та/або інтегровано з іншими навчальними предметами.

Освітній компонент - складник освітньої програми закладу освіти, зокрема предмет, інтегрований курс, дисципліна, індивідуальне завдання, контрольний захід тощо, спланований та організований закладом освіти для досягнення учнями визначених цією програмою очікуваних результатів навчання.

Обов'язкові для вивчення освітні компоненти (інваріантна частина) - перелік навчальних предметів* та інтегрованих (зокрема й міжгалузевих) курсів, визначений в Типовому навчальному плані (Додаток 3 до Типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти), назви яких зафіксовано в Типовій освітній програмі в переліку модельних навчальних програм (Додаток 5 до 3 до Типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти).

* Окрім другої іноземної мови, яка належить до вибіркового освітнього компонента.

Вибіркові освітні компоненти (варіативний освітній компонент) - навчальні предмети та інтегровані (зокрема й міжгалузеві) курси, факультативи, навчальні модулі тощо, запропоновані в освітній програмі закладу освіти поза переліком, визначеним у Типовому навчальному плані (Додаток 3 до Типової освітньої програми для 5-9 класів закладів загальної середньої освіти).

Укладачі: Юлія Романенко, Олена Підгорна - експертки "Команди підтримки реформ" при Міністерстві освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу у першому (адаптивному) циклі / 5 класах закладів загальної середньої освіти за державним стандартом базової середньої освіти в умовах реалізації концепції «нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу у першому (адаптивному) циклі / 5 класах закладів загальної середньої освіти за Державним стандартом базової середньої освіти в умовах реалізації концепції "Нова українська школа"

# data[].attributes.attachment_link.description
МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ ДИРЕКТОРАТ ДОШКІЛЬНОЇ, ШКІЛЬНОЇ, ПОЗАШКІЛЬНОЇ ТА ІНКЛЮЗИВНОЇ ОСВІТИ № №4.5/2303-21 від 06 серпня 2021 року Департаменти (управління) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій, заклади післядипломної педагогічної освіти Методичні рекомендації щодо особливостей організації освітнього процесу у першому (адаптивному) циклі / 5 класах закладів загальної середньої

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчання математики у 5 класі НУШ: від модельних програм до практики втілення

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про організацію оцінювання у 5-их класах НУШ розповідають директорки пілотних закладів освіти

"Зазвичай було так: спочатку діти хочуть високі оцінки, а потім - стати кимось, аби заробляти хороші гроші. Втім, я помітила, що в тих, хто прийшли з НУШ, змінилася мотивація. Вони кажуть: "Я хочу стати лікарем, аби приносити користь людям", - зауважує директорка опорного закладу "Академічний ліцей" Скадовської міської ради, що на Херсонщині, Анна Соценко.

"Нова українська школа" поговорила з Анною Соценко, директоркою Київської школи №5 Світланою Олексюк і директоркою Золочівської "Школи радості" (Львівщина) Яриною Сухецькою про те, як організоване оцінювання в пілотних 5-х класах НУШ і чому.

Далі - пряма мова.

ЯК ШКОЛИ ОРГАНІЗУВАЛИ ОЦІНЮВАННЯ Й ЧОМУ
Київська школа: "Нам знову пропонують ввести бальне оцінювання"
Світлана Олексюк: Ми заздалегідь визначили, що в пілотних 5-х класах НУШ підтримуватимемо формувальне та рівневе оцінювання. Адже має логічний вигляд - продовжити підходи, випробувані практикою попередніх років.

Утім, уже тричі отримували пропозиції від МОН, які абсолютно суперечать засадам реформи. У вересні нам запропонували ввести бальне оцінювання, бо цього, мовляв, хочуть батьки.

Крім того, на 50 сторінках документа, який нам пропонують (пропозиції МОН, як проводити оцінювання, - ред.), результати навчання визначені дивно й не відповідають Державному стандарту базової середньої освіти. Розумієте, 5 клас - це адаптаційний період середньої школи. Думаю, може йтися тільки про поступове запровадження бального підсумкового оцінювання. Наприкінці року зробимо висновки.

Нині ми ухвалили компромісне рішення й вирішили зробити так: бальне оцінювання - тільки семестрове й лише за трьома предметами: українська й англійська мови та математика. Решта - рівневе та формувальне оцінювання.

До способів формувального оцінювання додали власну розробку: карту успіху. Вона має вигляд путівника. Йдеться про бажані результати навчання, різні досягнення, також дитина може сама себе оцінити. Карта успіху працює також за QR-кодами.

Словом, за змінами на карті цікаво спостерігати батькам і дітям. Якби 10-річній мені таке показали, я була б щаслива. Ми будемо готові показати нашу розробку, якщо визначимо, що апробація успішна, та коли вдосконалимо первісні задум і вигляд.

Перший семестр ми закінчили зустрічами вчителів і батьків, батьківськими орієнтаціями. Призначили ранковий і вечірній час, аби перед роботою чи після батьки могли зустрітися з усіма вчителями. Батьки побачили портфоліо своєї дитини, отримали свідоцтво досягнень за перший семестр, могли обговорити з учителями все, що стосується навчання їхніх дітей.

Ми організували зустріч, аби зрозуміти, як рухатимемося далі, де нам потрібна допомога. Також для того, щоби дати можливість батькам і вчителям спокійно піти в новий рік. Адже загальних батьківських зборів у нас давно немає.

Школа на Херсонщині: "Ми - за формувальне оцінювання"
Анна Соценко: Наша команда вирішила провадити формувальне оцінювання в 5-х класах упродовж першого семестру. Учителі використовують різні техніки відстеження траєкторії учнів до навчальних цілей. Змінилися підходи до оцінювання - педагоги не використовують частку "не". Себто жодних негативних суджень чи критики. Натомість діагностують сфери, які треба покращити, і допомагають зробити це.

На мою думку, формувальне оцінювання - найкраще, бо воно не травмує дітей, не вбиває бажання навчатися й розвиватися. Це той різвид оцінювання, який спонукає, мотивує, дає можливості. У традиційній школі ми спостерігаємо, як дитина боїться відповідати, бо може помилитися, а ця помилка автоматично впливає на загальний бал. Діти 5-х класів НУШ не бояться відповідати чи помилятися.

Ось вам ситуація: якось у нас був моніторинг якості навченості, який проводили поважні інструктори. Й от заходить інструктор в один із класів НУШ і каже: "Діти, не бійтеся, почувайтеся вільно". А діти дивляться на нього й навіть не розуміють, про що йдеться. Тоді вчителька каже: "Знаєте, це якраз ті діти, які нічого не бояться". Це дорослим треба в них повчитися.

Тож ми вирішили зробити безболісний перехід до бального оцінювання. Два місяці другого семестру ми здійснюватимемо рівневе оцінювання, аби подивитися, як діти на нього реагуватимуть. І я не впевнена, що ми таки дійдемо до бального оцінювання до кінця року. Буде видно з відгуків дітей, чи запроваджувати бальне оцінювання цього року, чи наступного.

Головне слово, яке ми використовуємо в цьому випадку, - "досягнення". Адже формувальне оцінювання підтримує впевненість учнів у тому, що кожен із них здатен покращити свої результати. Оскільки учням наводять приклади того, що від них очікують. А справа вчителя - відзначити цей навчальний поступ підтримкою, дружнім словом або поглядом, бути поруч з учнем і вести його до успіху.

НУШ - це школа нових можливостей, де все працює так, аби підтримати дитину, щоби кожен учень був у центрі уваги.
Школа на Львівщині: "Ми спробували перейти на бальне оцінювання й розуміємо: можливо, не треба було"
Ярина Сухецька: Ми хотіли, щоби формувальне оцінювання було основним у пілотних класах. Попри це, з бажання чи підказки батьків систематизувати результати навченості вчителі старшої школи таки вирішили, що будуть виставляти бали учням 5 класів.

Тому зробили так: у вересні не оцінювати взагалі, у жовтні - паралельно запроваджувати рівневе оцінювання, пояснюючи критерії, розповідати дітям, яким балам відповідають ті чи інші рівні. Зрештою, у листопаді-грудні 5-ті класи перейшли на бальне оцінювання.

Наприкінці півріччя ми провели батьківські збори (на жаль, онлайн), пояснили батькам критерії й розповіли, що з ними ознайомлені діти. Звісно, нам бракувало очної зустрічі. Тоді можна було б розділити батьків на групи, дати якісь завдання, щоби вони на практиці зрозуміли, про що йдеться.

Свідоцтво досягнень майже не змінювали. Залишили характеристику навчальних досягнень, але не записували "сформовано / формується", а вирішили писати "виявляє інтерес до навчання". Отже, якщо дитина в певній галузі виявляє особливі досягнення, ми писали, наприклад, "виявляє інтерес до навчання з предметів гуманітарного циклу", "висловлює свою думку на уроках "пізнаємо природу", а не на математиці".

Наприклад, "з української мови сприймає усну інформацію, взаємодіє, сприймає письмові тексти, письмово взаємодіє" й загальна оцінка результатів навчання за результатами діагностувальних робіт, які дитина виконувала за кожною темою. Кожен учитель відзначає свій предмет у кожної дитини - і свідоцтва діти отримують наприкінці півріччя. Тобто так батькам зрозуміло, у якій галузі дитина вправна.

Також ми вирішили, що якщо за перший семестр у дитини 9 балів, а за другий - 6, то за рік можемо вивести 6, а не середнє арифметичне. Будемо дивитися: прогресує чи регресує дитина. І навпаки: якщо в першому семестрі було 6, а в другому - 9, і ми бачимо прогрес, то річну оцінку можемо виставити 9. Аби тільки в дитини було бажання вчитися.

Втім, коли в листопаді-грудні ми отримали свідоцтво досягнень, закралася думка, що не треба було переводити дітей на бальне оцінювання. Річ у тім, що діти не розуміють, що це - їхній підсумковий результат. Цим дітям важливе сьогодні: "Сьогодні я вивчив", "Сьогодні я хочу захистити цей проєкт - й отримати формувальну оцінку".

Нещодавно ми поспілкувалися про це з учителями й вирішили, що наступного року таки не оцінюватимемо перший семестр [у пʼятикласників]. А можливо, добре не оцінювати і другий семестр 5 класу й загалом 6 клас. Вони ще діти. От у 7 класі починаються фізика, географія... Можливо, тоді варто переходити на оцінювання. Словом, у нас ще багато знаків питання. Можливо, у березні наша думка зміниться.

Те, що дуже важливо: батьки сприймають оцінку не як результат досягнення, а як результат покарання. Виходить, насамперед нам треба виховувати батьків. Адже це вони кажуть дітям: "Чому ти не зміг, не довчив, чому така оцінка?".

ЯКІ ВИКЛИКИ ТА ЩО РОБИТИ З ОЦІНЮВАННЯМ
Світлана Олексюк: Освітній процес у НУШ відрізняється від традиційного навчання. Тому запроваджувати бальне оцінювання після переходу до 5 класу поспіхом, без пояснень принципів та критеріїв оцінювання - недоречно.

Усі процеси, які стосуються дітей, мають бути поступовими, зрозумілими всім учасникам освітнього процесу. Нам варто навчитися цілепокладання, будувати освітні траєкторії, визначати проблеми та йти далі. Відчутно, що дітям це потрібно.

Дорослим треба припинити практику непродуманих рішень, запровадження недоведених методів, хаотичних та поспішних новацій. Керівництву проєкту варто збирати та надавати учасникам перевірені дані, розповідати про ідеї, які працюють на якісний результат. Будь-які пропозиції мають бути вивчені, практично випробувані, мають бути зроблені висновки. Для цього нам усім потрібні час і реальна підтримка МОН.

Ярина Сухецька: У НУШ ми перейшли до діяльнісного і практичного методу. Наприклад, з мистецтва вирішили здебільшого працювати з проєктами, де могли б побачити успіхи дітей, учителі почали краще комунікувати між собою. Але це набагато складніше, ніж у початковій школі. Адже поки ми не бачимо, до чого йдемо і які очікувані результати.

До того ж є кілька конкретних проблем. Як-от формувальне оцінювання відбувається щодня: і в записах у зошиті, й усно, але загальних критеріїв і даних про це немає. Для кожної дитини це дуже індивідуально.

Так, кожну дитину треба закликати до себе й розказати їй, що з її навчальним поступом. Це справді потребує багато часу. У початковій школі вчитель один, а тут ти приходиш на один урок - і треба оцінити 25 дітей. Тому вчителі намагаються кілька уроків звертати увагу на одну дитину, а тоді кажуть їй, з чим попрацювати, що підтягнути.

Коли ми починали працювати, то нам сказали, що будуть онлайн-заняття з формувального оцінювання, але їх так і не було. Це систематизувало б усе, чого ми навчилися методом спроб і помилок.

Ще одна проблема: мистецтво й музику читають різні вчителі, а треба вивести одну оцінку. Але ж є діти, які люблять співати й не люблять малювати. Так, двоє вчителів обговорювали досягнення кожного учня, спілкувалися й виставляли середню оцінку. А за кілька років у нас буде 5 чи 10 таких класів - і що робити?

Окрім усього, не сприяє пандемія. Ми хочемо, але не можемо очно зустрітися з батьками, зрозуміти, які в дітей були емоції після свідоцтва досягнень, що подобається, а що ні. Якщо ми пройдемо пілотування, у травні в нас має виробитися пропозиція щодо оцінювання. Нині кожен учитель у нашій школі у вільному плаванні.

Марія Марковська, "Нова українська школа"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
З досвіду оцінювання у пілотних 5-их класах НУШ - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
З досвіду оцінювання у пілотних 5-их класах НУШ - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.headline
Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.subject
Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти

Відповідно до частини третьої статті 44 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє:

1. Затвердити Державний стандарт базової середньої освіти, що додається.

2. Установити, що Державний стандарт базової середньої освіти застосовується з 1 вересня 2022 р. для учнів, які навчаються за програмами дванадцятирічної повної загальної середньої освіти.

3. Внести до Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 р. № 87 (Офіційний вісник України, 2018 р., № 19, ст. 637; 2019 р., № 62, ст. 2156), зміну, що додається.

4. Визнати такими, що втратили чинність:

постанову Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1392 "Про затвердження Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти" (Офіційний вісник України, 2012 р., № 11, ст. 400);

пункт 42 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 7 серпня 2013 р. № 538 (Офіційний вісник України, 2013 р., № 63, ст. 2283);

пункт 1 змін, що вносяться до постанов Кабінету Міністрів України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 лютого 2020 р. № 143 (Офіційний вісник України, 2020 р., № 22, ст. 809).

5. Міністерству освіти і науки розробити та затвердити до 31 грудня 2020 р. типові освітні програми для учнів закладів загальної середньої освіти з метою забезпечення впровадження Державного стандарту базової середньої освіти, затвердженого цією постановою.

6. Ця постанова набирає чинності з дня її опублікування, крім пункту 4, який набирає чинності з 1 вересня 2026 року.

Прем'єр-міністр України

Д.ШМИГАЛЬ

Інд. 73

ДЕРЖАВНИЙ СТАНДАРТ
базової середньої освіти

1. Цей Державний стандарт визначає вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів на рівні базової середньої освіти, загальний обсяг їх навчального навантаження, розподілений за освітніми галузями, структуру та зміст базової середньої освіти.

2. У цьому Державному стандарті терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України "Про освіту", "Про повну загальну середню освіту", інших нормативно-правових актах.

3. Цей Державний стандарт є основою для розроблення типових освітніх програм, а також інших освітніх програм згідно з вимогами, передбаченими статтею 11 Закону України "Про повну загальну середню освіту".

4. Метою базової середньої освіти є розвиток природних здібностей, інтересів, обдарувань учнів, формування компетентностей, необхідних для їх соціалізації та громадянської активності, свідомого вибору подальшого життєвого шляху та самореалізації, продовження навчання на рівні профільної освіти або здобуття професії, виховання відповідального, шанобливого ставлення до родини, суспільства, навколишнього природного середовища, національних та культурних цінностей українського народу.

Реалізація мети базової середньої освіти ґрунтується на таких ціннісних орієнтирах, як:

повага до особистості учня та визнання пріоритету його інтересів, досвіду, власного вибору, прагнень, ставлення у визначенні мети та організації освітнього процесу, підтримка пізнавального інтересу та наполегливості;

забезпечення рівного доступу кожного учня до освіти без будь-яких форм дискримінації учасників освітнього процесу;

дотримання принципів академічної доброчесності у взаємодії учасників освітнього процесу та організації всіх видів навчальної діяльності;

становлення вільної особистості учня, підтримка його самостійності, підприємливості та ініціативності, розвиток критичного мислення та впевненості в собі;

формування культури здорового способу життя учня, створення умов для забезпечення його гармонійного фізичного та психічного розвитку, добробуту;

створення освітнього середовища, в якому забезпечено атмосферу довіри, без будь-яких форм дискримінації учасників освітнього процесу;

утвердження людської гідності, чесності, милосердя, доброти, справедливості, співпереживання, взаємоповаги і взаємодопомоги, поваги до прав і свобод людини, здатності до конструктивної взаємодії учнів між собою та з дорослими;

формування в учнів активної громадянської позиції, патріотизму, поваги до культурних цінностей українського народу, його історико-культурного надбання і традицій, державної мови;

плекання в учнів любові до рідного краю, відповідального ставлення до довкілля.

5. Базова середня освіта має такі цикли, як адаптаційний (5-6 класи) та базового предметного навчання (7-9 класи), що дають змогу враховувати вікові та індивідуальні особливості розвитку і потреби учнів, а також забезпечити просування індивідуальними освітніми траєкторіями.

6. Вимоги до обов'язкових результатів навчання визначено на основі компетентнісного підходу.

7. До ключових компетентностей належать:

1) вільне володіння державною мовою, що передбачає вміння:

здійснювати комунікацію в усній та письмовій формі на основі знання функцій мови, ресурсів (лексики, граматики) і норм сучасної української літературної мови, типів мовної взаємодії, особливостей стилів мовлення інформаційних та художніх текстів, медіатекстів тощо;

здобувати та опрацьовувати інформацію з різних (друкованих та цифрових, зокрема аудіовізуальних) джерел у різних освітніх галузях і контекстах, критично осмислювати її та використовувати для комунікації в усній та письмовій формі, для обстоювання власних поглядів, переконань, суспільних і національних цінностей;

відповідально, усвідомлюючи цінність української мови як мови взаємодії на всій території держави, використовувати мовні засоби для досягнення особистих і суспільних цілей у життєвих та навчальних ситуаціях, творчого самовираження;

2) здатність спілкуватися рідною (у разі відмінності від державної) та іноземними мовами, що передбачає вміння:

здійснювати комунікацію в усній та письмовій формі на основі знання функцій мови, ресурсів (лексики, граматики) і норм мови, особливостей основних стилів і жанрів мовлення, типів мовної взаємодії;

здобувати і опрацьовувати інформацію з різних (друкованих та цифрових, зокрема аудіовізуальних) джерел, критично осмислювати її, використовувати в усній та письмовій комунікації для обстоювання власних поглядів, переконань, суспільних і національних цінностей;

відповідально використовувати мовні засоби для досягнення особистих і суспільних цілей у життєвих та навчальних ситуаціях, творчого самовираження, спираючись на особливості міжкультурної комунікації та досвід комунікації державною мовою;

відповідно до ситуації ефективно виражати ідеї, почуття, пояснювати та обговорювати факти, явища, події, обґрунтовувати свої погляди та переконання в усній і письмовій формі у різних особистісних і соціальних контекстах (побутових, навчальних, громадських тощо), спираючись на мовний і мовленнєвий досвід, мовні норми у спілкуванні, соціокультурні реалії та особливості міжкультурної комунікації;

3) математична компетентність, що передбачає здатність розвивати і застосовувати математичні знання та методи для розв'язання широкого спектра проблем у повсякденному житті; моделювання процесів та ситуацій із застосуванням математичного апарату; усвідомлення ролі математичних знань і вмінь в особистому та суспільному житті людини;

4) компетентності у галузі природничих наук, техніки і технологій, що передбачають формування наукового світогляду; здатність і готовність застосовувати відповідний комплекс наукових знань і методологій для пояснення світу природи; набуття досвіду дослідження природи та формулювання доказових висновків на основі отриманої інформації; розуміння змін, зумовлених людською діяльністю; відповідальність за наслідки такої діяльності;

5) інноваційність, що передбачає здатність учня реагувати на зміни та долати труднощі; відкритість до нових ідей; ініціювання змін у класі, закладі освіти, родині, громаді тощо; спроможність визначати і ставити перед собою цілі, мотивувати себе та розвивати в собі стійкість і впевненість, щоб навчатися і досягати успіхів;

6) екологічна компетентність, що передбачає усвідомлення екологічних основ природокористування, необхідності охорони природи, дотримання правил поведінки на природі, ощадливого використання природних ресурсів, розуміння контексту і взаємозв'язку господарської діяльності і важливості збереження природи для забезпечення сталого розвитку суспільства;

7) інформаційно-комунікаційна компетентність, що передбачає впевнене, критичне і відповідальне використання цифрових технологій для власного розвитку і спілкування; здатність безпечно застосовувати інформаційно-комунікаційні засоби в навчанні та інших життєвих ситуаціях, дотримуючись принципів академічної доброчесності;

8) навчання впродовж життя, що передбачає здатність визначати і оцінювати власні потреби та ресурси для розвитку компетентностей, застосовувати різні способи розвитку компетентностей, знаходити можливості для навчання і саморозвитку; спроможність навчатися і працювати в колективі та самостійно, організовувати своє навчання, оцінювати його, ділитися його результатами з іншими, шукати підтримки, коли вона потрібна;

9) громадянські та соціальні компетентності, пов'язані з ідеями демократії, справедливості, рівності, прав людини, добробуту та здорового способу життя, з усвідомленням рівних прав і можливостей, що передбачають:

спроможність діяти як відповідальний громадянин, брати участь у громадському та суспільному житті, зокрема закладу освіти і класу, спираючись на розуміння загальнолюдських і суспільних цінностей, соціальних, правових, економічних і політичних принципів, ідей сталого розвитку суспільства, співіснування людей та спільнот у глобальному світі, критичне осмислення основних подій національної, європейської та світової історії, усвідомлення їх впливу на світогляд громадянина та його самоідентифікацію;

виявлення поваги до інших, толерантність, уміння конструктивно співпрацювати, співпереживати, долати стрес і діяти в конфліктних ситуаціях, зокрема пов'язаних з різними проявами дискримінації; дбайливе ставлення до особистого, соціального здоров'я, усвідомлення особистих відчуттів і почуттів, здатність дослухатися до внутрішніх потреб; дотримання здорового способу життя; розуміння правил поведінки та спілкування, що є загальноприйнятими в різних спільнотах і середовищах та ґрунтуються на спільних моральних цінностях; спроможність діяти в умовах невизначеності та багатозадачності;

10) культурна компетентність, що передбачає наявність стійкого інтересу до опанування культурних і мистецьких здобутків України та світу, шанобливого ставлення до культурних традицій українців, представників корінних народів і національних меншин, інших держав і народів; здатність розуміти і цінувати творчі способи вираження та передачі ідей у різних культурах через різні види мистецтва та інші культурні форми; прагнення до розвитку і вираження власних ідей, почуттів засобами культури і мистецтва;

11) підприємливість і фінансова грамотність, що передбачають ініціативність, спроможність використовувати можливості та реалізовувати ідеї, створювати цінності для інших у будь-якій сфері життєдіяльності; здатність до активної участі в житті суспільства, керування власним життям і кар'єрою; уміння розв'язувати проблеми; готовність брати відповідальність за прийняті рішення; здатність працювати в команді для планування і реалізації проектів, які мають культурну, суспільну або фінансову цінність, тощо.

8. Основою формування ключових компетентностей є особистісні якості, особистий, соціальний, культурний і навчальний досвід учнів; їх потреби та інтереси, які мотивують до навчання; знання, уміння та ставлення, що формуються в освітньому, соціокультурному та інформаційному середовищі, у різних життєвих ситуаціях.

9. Наскрізними в усіх ключових компетентностях є такі вміння:

1) читати з розумінням, що передбачає здатність до емоційного, інтелектуального, естетичного сприймання і усвідомлення прочитаного, розуміння інформації, записаної (переданої) у різний спосіб або відтвореної технічними пристроями, що охоплює, зокрема, уміння виявляти приховану і очевидну інформацію, висловлювати припущення, доводити надійність аргументів, підкріплюючи власні висновки фактами та цитатами з тексту, висловлювати ідеї, пов'язані з розумінням тексту після його аналізу і добору контраргументів;

2) висловлювати власну думку в усній і письмовій формі, тобто словесно передавати власні думки, почуття, переконання, зважаючи на мету та учасників комунікації, обираючи для цього відповідні мовленнєві стратегії;

3) критично і системно мислити, що виявляється у визначенні характерних ознак явищ, подій, ідей, їх взаємозв'язків, умінні аналізувати та оцінювати доказовість і вагомість аргументів у судженнях, зважати на протилежні думки та контраргументи, розрізняти факти, їх інтерпретації, розпізнавати спроби маніпулювання даними, використовуючи різноманітні ресурси і способи оцінювання якості доказів, надійності джерел і достовірності інформації;

4) логічно обґрунтовувати позицію на рівні, що передбачає здатність висловлювати послідовні, несуперечливі, обґрунтовані міркування у вигляді суджень і висновків, що є виявом власного ставлення до подій, явищ і процесів;

5) діяти творчо, що передбачає креативне мислення, продукування нових ідей, доброчесне використання чужих ідей та їх доопрацювання, застосування власних знань для створення нових об'єктів, ідей, уміння випробовувати нові ідеї;

6) виявляти ініціативу, що передбачає активний пошук і пропонування рішень для розв'язання проблем, активну участь у різних видах діяльності, їх ініціювання, прагнення до лідерства, уміння брати на себе відповідальність;

7) конструктивно керувати емоціями, що передбачає здатність розпізнавати власні емоції та емоційний стан інших, сприймати емоції без осуду, адекватно реагувати на конфліктні ситуації, розуміти, як емоції можуть допомагати і заважати в діяльності, налаштовуючи себе на пошук внутрішньої рівноваги, конструктивну комунікацію, зосередження уваги, продуктивну діяльність;

8) оцінювати ризики, що передбачає вміння розрізняти прийнятні і неприйнятні ризики, зважаючи на істотні фактори;

9) приймати рішення, що передбачає здатність обирати способи розв'язання проблем на основі розуміння причин та обставин, які призводять до їх виникнення, досягнення поставлених цілей з прогнозуванням та урахуванням можливих ризиків та наслідків;

10) розв'язувати проблеми, що передбачає вміння аналізувати проблемні ситуації, формулювати проблеми, висувати гіпотези, практично їх перевіряти та обґрунтовувати, здобувати потрібні дані з надійних джерел, презентувати та аргументувати рішення;

11) співпрацювати з іншими, що передбачає вміння обґрунтовувати переваги взаємодії під час спільної діяльності, планувати власну та групову роботу, підтримувати учасників групи, допомагати іншим і заохочувати їх до досягнення спільної мети.

10. Вимоги до результатів навчання учнів визначено за такими освітніми галузями:

мовно-літературна;

математична;

природнича;

технологічна;

інформатична;

соціальна і здоров'язбережувальна;

громадянська та історична;

мистецька;

фізична культура.

11. Для кожної освітньої галузі визначено:

мету, єдину для всіх рівнів загальної середньої освіти;

компетентнісний потенціал, що позначає здатність кожної освітньої галузі формувати всі ключові компетентності через розвиток умінь і ставлень та базові знання;

обов'язкові результати навчання учнів;

рекомендовану, мінімальну та максимальну кількість навчальних годин за циклами навчання (5-6, 7-9 класи).

12. Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів складаються з таких компонентів:

групи результатів навчання учнів, що охоплюють споріднені загальні результати;

спільні для всіх рівнів загальної середньої освіти загальні результати навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі;

конкретні результати навчання учнів, що визначають їх навчальний прогрес за освітніми циклами;

орієнтири для оцінювання, на основі яких визначається рівень досягнення учнями результатів навчання на завершення відповідного циклу.

13. Обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами, в яких:

скорочений буквений запис означає освітню галузь, до якої належить обов'язковий результат навчання;

цифра на початку індексу вказує на порядковий номер року навчання (класу), на завершення якого очікується досягнення результату навчання;

перша цифра після буквеного запису до крапки означає номер групи результатів навчання;

цифра після крапки означає номер загального результату навчання;

наступна цифра означає номер конкретного результату навчання;

остання цифра означає номер орієнтира для оцінювання відповідного навчального результату.

14. Метою мовно-літературної освітньої галузі є розвиток компетентних мовців і читачів із гуманістичним світоглядом, які володіють українською мовою, читають інформаційні та художні тексти, зокрема класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), здатні спілкуватися мовами корінних народів і національних меншин, іноземними мовами для духовного, культурного та національного самовираження та міжкультурного діалогу, для збагачення емоційно-чуттєвого досвіду, творчої самореалізації, формування ціннісних орієнтацій і ставлень.

Компетентнісний потенціал мовно-літературної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 1.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (українська мова, українська література, зарубіжні літератури (у перекладі українською мовою) для класів (груп) з українською мовою навчання) зазначені в додатку 2 і передбачають, що учень:

взаємодіє з іншими особами в усній формі, сприймає і використовує інформацію для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях;

сприймає, аналізує, інтерпретує, критично оцінює інформацію в текстах різних видів, зокрема інформаційних та художніх текстах класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних), медіатекстах, та використовує інформацію для збагачення власного досвіду і духовного розвитку;

висловлює власні думки, почуття, ставлення та ідеї, взаємодіє з іншими особами у письмовій формі, зокрема інтерпретуючи інформаційні та художні тексти класичної та сучасної художньої літератури (української та зарубіжних); у разі потреби взаємодіє з іншими особами в цифровому просторі, дотримується норм літературної мови;

досліджує індивідуальне мовлення, використовує мову для власної мовної творчості, спостерігає за мовними та літературними явищами, аналізує їх.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (українська мова як державна, українська література, зарубіжні літератури (у перекладі українською мовою) для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини (якщо мови корінного народу або національної меншини не належать до групи слов'янських мов) зазначені в додатку 3.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (мова та література корінного народу або національної меншини) для класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини) зазначені в додатку 4.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта) зазначені в додатках 5 і 6 та передбачають, що учень:

сприймає усну інформацію та письмові тексти іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування;

взаємодіє з іншими особами в усній і письмовій формі та в режимі реального часу засобами іноземної мови;

надає інформацію, висловлює думки, почуття та ставлення іноземною мовою.

15. Метою математичної освітньої галузі є розвиток особистості учня через формування математичної компетентності у взаємозв'язку з іншими ключовими компетентностями для успішної освітньої та подальшої професійної діяльності впродовж життя, що передбачає засвоєння системи знань, удосконалення вміння розв'язувати математичні та практичні задачі; розвиток логічного мислення та психічних властивостей особистості; розуміння можливостей застосування математики в особистому та суспільному житті.

Компетентнісний потенціал математичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 7.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з математичної освітньої галузі зазначені в додатку 8 і передбачають, що учень:

досліджує проблемні ситуації та виокремлює проблеми, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів;

моделює процеси і ситуації, розробляє стратегії, плани дій для розв'язання проблем;

критично оцінює процес і результат розв'язання проблем;

розвиває математичне мислення для пізнання і перетворення дійсності, володіє математичною мовою.

16. Метою природничої освітньої галузі є формування особистості учня, який знає та розуміє основні закономірності живої і неживої природи, володіє певними вміннями її дослідження, виявляє допитливість, на основі здобутих знань і пізнавального досвіду усвідомлює цілісність природничо-наукової картини світу, здатен оцінити вплив природничих наук, техніки і технологій на сталий розвиток суспільства та можливі наслідки людської діяльності у природі, відповідально взаємодіє з навколишнім природним середовищем.

Компетентнісний потенціал природничої освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 9.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з природничої освітньої галузі зазначені в додатку 10 і передбачають, що учень:

пізнає світ природи засобами наукового дослідження;

опрацьовує, систематизує та представляє інформацію природничого змісту;

усвідомлює закономірності природи, роль природничих наук і техніки в житті людини; відповідально поводиться для забезпечення сталого розвитку суспільства;

розвиває власне наукове мислення, набуває досвіду розв'язання проблем природничого змісту (індивідуально та у співпраці з іншими особами).

17. Метою технологічної освітньої галузі є реалізація творчого потенціалу учня, формування критичного та технічного мислення, готовності до зміни навколишнього природного середовища без заподіяння йому шкоди засобами сучасних технологій і дизайну, здатності до підприємливості та інноваційної діяльності, партнерської взаємодії, використання техніки і технологій для задоволення власних потреб, культурного та національного самовираження.

Компетентнісний потенціал технологічної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 11.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з технологічної освітньої галузі зазначені в додатку 12 і передбачають, що учень:

формулює ідею та втілює задум у готовий продукт за алгоритмом проектно-технологічної діяльності;

творчо застосовує традиційні і сучасні технології;

ефективно використовує техніку, технології та матеріали без заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу;

турбується про власний побут, задоволення власних потреб та потреб інших осіб.

18. Метою інформатичної освітньої галузі є розвиток особистості учня, здатного використовувати цифрові інструменти і технології для розв'язання проблем, розвитку, творчого самовираження, забезпечення власного і суспільного добробуту, критично мислити, безпечно та відповідально діяти в інформаційному суспільстві.

Компетентнісний потенціал інформатичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 13.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з інформатичної освітньої галузі зазначені в додатку 14 і передбачають, що учень:

знаходить, аналізує, перетворює, узагальнює, систематизує та подає дані, критично оцінює інформацію для розв'язання життєвих проблем;

створює інформаційні продукти і програми для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження індивідуально та у співпраці з іншими особами за допомогою цифрових пристроїв чи без них;

усвідомлено використовує інформаційні та комунікаційні технології і цифрові інструменти для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творець та (або) споживач, а також самостійно опановує нові технології;

усвідомлює наслідки використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього природного середовища, дотримується етичних, культурних і правових норм інформаційної взаємодії.

19. Метою соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі є розвиток особистості учня, який здатний до самоусвідомлення, гармонійної соціальної і міжособистісної взаємодії, спрямованої на збереження власного здоров'я та здоров'я інших осіб, дбає про безпеку, виявляє підприємливість та професійну зорієнтованість для забезпечення власного і суспільного добробуту.

Компетентнісний потенціал соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 15.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів із соціальної і здоров'язбережувальної освітньої галузі зазначені в додатку 16 і передбачають, що учень:

турбується про особисте здоров'я та безпеку, уникає факторів ризику, реагує на фактори і діяльність, що становить загрозу для власного і суспільного життя, здоров'я, добробуту;

визначає альтернативи, прогнозує наслідки, приймає рішення для власної безпеки та безпеки інших осіб, здоров'я і добробуту;

усвідомлює цінність та дотримується здорового способу життя, аналізує та оцінює наслідки і ризики для здоров'я і суспільства;

виявляє підприємливість та поводиться етично для поліпшення здоров'я, безпеки і добробуту власного та інших осіб.

20. Метою громадянської та історичної освітньої галузі є розвиток особистості учня через осмислення минулого, сучасного та зв'язків між ними, взаємодії між глобальними, загальноукраїнськими і локальними процесами; формування ідентичності громадянина України, його активної громадянської позиції на засадах демократії, патріотизму, поваги до прав і свобод людини, визнання цінності верховенства права та нетерпимості до корупції.

Компетентнісний потенціал громадянської та історичної освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 17.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з громадянської та історичної освітньої галузі зазначені в додатку 18 і передбачають, що учень:

мислить історико-хронологічно, орієнтується в історичному часі, встановлює причиново-наслідкові зв'язки між подіями, явищами і процесами, діяльністю людей та її результатами в часі, виявляє зміни і тривалість у житті суспільства;

мислить геопросторово, орієнтується в соціально-історичному просторі, виявляє взаємозалежність розвитку суспільства, господарства, культури і навколишнього природного середовища;

мислить критично, працює з різними джерелами інформації та формулює історично обґрунтовані запитання;

мислить системно, виявляє взаємозв'язок, взаємозалежність та взаємовплив історичних подій, явищ, процесів, постатей у контексті відповідних епох; розуміє множинність трактувань минулого і сучасного та зіставляє їх інтерпретації;

усвідомлює власну гідність, реалізує власні права і свободи, поважає права і гідність інших осіб, виявляє толерантність, протидіє проявам дискримінації;

дотримується демократичних принципів, конструктивно взаємодіє з іншими особами, спільнотою закладу освіти, місцевою громадою і суспільством, долучається до розв'язання локальних, загальнонаціональних і глобальних проблем, усвідомлює необхідність утвердження верховенства права і дотримання правових норм для забезпечення сталого розвитку суспільства.

21. Метою мистецької освітньої галузі є цілісний розвиток успішної особистості учня у процесі освоєння мистецьких надбань людства; усвідомлення власної національної ідентичності в міжкультурній комунікації; формування компетентностей, необхідних для художньо-творчого самовираження; розкриття креативного потенціалу, залучення до культурних процесів в Україні.

Компетентнісний потенціал мистецької освітньої галузі та базові знання зазначені в додатку 19.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з мистецької освітньої галузі зазначені в додатку 20 і передбачають, що учень:

пізнає різні види мистецтва, інтерпретує художні образи, набуває досвіду емоційних переживань, розвиває ціннісне ставлення до мистецтва;

формує художньо-образне, асоціативне мислення під час творчої діяльності в різних видах мистецтва;

пізнає себе через взаємодію з різноманітними мистецькими об'єктами, розвиває емоційний інтелект;

використовує інформаційне середовище у власній творчості і художній комунікації.

22. Метою освітньої галузі фізичної культури є гармонійний фізичний розвиток особистості учня, підвищення функціональних можливостей організму, вдосконалення життєво необхідних рухових умінь та навичок, розширення рухового досвіду через формування стійкої мотивації учнів до занять фізичною культурою і спортом.

Компетентнісний потенціал освітньої галузі фізичної культури та базові знання зазначені в додатку 21.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з освітньої галузі фізичної культури зазначені в додатку 22 і передбачають, що учень:

формує власну психічну та соціально-психологічну сфери особистості засобами фізичного виховання;

систематично займається фізичною культурою, володіє технікою фізичних вправ;

усвідомлює значення фізичної/рухової активності для підтримання стану здоров'я та задоволення у процесі фізичного виховання.

23. Загальний обсяг навчального навантаження учнів, його розподіл між роками навчання, освітніми галузями, обов'язковими та вибірковими освітніми компонентами визначено в базовому навчальному плані базової середньої освіти (далі - базовий навчальний план).

Для учнів з особливими освітніми потребами, які здобувають базову середню освіту в спеціальних закладах загальної середньої освіти та спеціальних класах (групах) закладів загальної середньої освіти, базовий навчальний план визначає кількість годин для проведення корекційно-розвиткової роботи.

24. На підставі базового навчального плану розробляються типові навчальні плани як складові частини типової освітньої програми, що містять орієнтовний перелік навчальних предметів, інтегрованих курсів, формування змісту яких може здійснюватися шляхом упорядкування в логічній послідовності результатів навчання кількох інтегрованих освітніх галузей, однієї освітньої галузі або її окремих складників.

25. У базовому навчальному плані ( додаток 23) наведено розподіл загального обсягу навчального навантаження учнів закладів загальної середньої освіти. Базовий навчальний план сформовано для:

1) закладів загальної середньої освіти, зокрема:

класів (груп) з українською мовою навчання;

класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини;

класів (груп) з українською мовою навчання і вивченням мови корінного народу або національної меншини;

2) спеціальних закладів загальної середньої освіти та спеціальних класів (груп) закладів загальної середньої освіти, зокрема:

класів (груп) з українською мовою навчання;

класів (груп) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини;

класів з українською мовою навчання (для учнів з порушеннями інтелектуального розвитку);

класів з навчанням мовою корінного народу або національної меншини (для учнів з порушеннями інтелектуального розвитку).

26. У базовому навчальному плані (крім варіантів для спеціальних закладів загальної середньої освіти та спеціальних класів (груп) закладів загальної середньої освіти) визначено рекомендовану та мінімальну кількість навчальних годин для вивчення кожної освітньої галузі. Різниця між рекомендованою та мінімальною кількістю навчальних годин у кожній освітній галузі може бути перерозподілена на інші освітні галузі, а також на вибіркові освітні компоненти. Заклад загальної середньої освіти може самостійно визначати кількість навчальних годин на вивчення кожної освітньої галузі в межах заданого діапазону. Сума годин на вивчення всіх освітніх галузей не повинна перевищувати загальної кількості годин, визначеної базовим навчальним планом.

Додаткові години для вивчення навчальних предметів, інтегрованих курсів, курсів за вибором, через які реалізуються освітні галузі, проведення індивідуальних консультацій та групових занять заклад загальної середньої освіти розподіляє самостійно, враховуючи особливості організації освітнього процесу та індивідуальні освітні потреби учнів, що відображається в освітній програмі закладу.

Для спеціальних закладів загальної середньої освіти та спеціальних класів (груп) закладів загальної середньої освіти передбачено години для проведення корекційно-розвиткової роботи в межах кожної освітньої галузі, напрями та змістове наповнення якої визначаються з огляду на особливості психофізичного розвитку учнів з особливими освітніми потребами.

27. Заклади загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини, самостійно здійснюють розподіл навчального навантаження між мовою корінного народу або національної меншини та іноземною мовою, відображаючи це в навчальному плані. Українська мова як державна в таких закладах вивчається за навчальними програмами, які враховують мовну підготовку учнів і спорідненість між рідною та державною мовами.

Заклади загальної середньої освіти, у яких є класи (групи) з навчанням мовою корінного народу або національної меншини, для реалізації мовно-літературної освітньої галузі можуть використовувати додаткові години, передбачені базовим навчальним планом.

28. Оцінювання відповідності результатів навчання учнів, які завершили здобуття базової середньої освіти, вимогам державних стандартів здійснюється шляхом державної підсумкової атестації.

{ Додатки до Державного стандарту}

ЗМІНА,
що вноситься до Державного стандарту початкової освіти

Пункт 2 викласти в такій редакції:

"2. У цьому Державному стандарті терміни вживаються у такому значенні:

1) загальні результати навчання - сукупність знань, умінь, навичок, способів мислення, поглядів, цінностей, інших особистісних якостей здобувачів початкової освіти, що відповідають загальним цілям освітньої галузі;

2) здобувач освіти - здобувач освіти на першому рівні повної загальної середньої освіти;

3) початкова освіта - перший рівень повної загальної середньої освіти, який відповідає першому рівню Національної рамки кваліфікацій.

Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України "Про освіту", "Про повну загальну середню освіту", інших нормативно-правових актах.".

# data[].attributes.attachment_link.title
Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти | від 30.09.2020 № 898

# data[].attributes.attachment_link.description
Про деякі питання державних стандартів повної загальної середньої освіти Відповідно до частини третьої статті 44 Закону України "Про повну загальну середню освіту" Кабінет Міністрів України постановляє: 1. Затвердити Державний стандарт базової середньої освіти, що додається. 2. Установити, що Державний стандарт базової середньої освіти застосовується з 1 вересня 2022 р.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавництво Генеза

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика, 5 клас, НУШ. Запитання-відповіді

# data[].attributes.headline
порадник для вчителя НУШ

# data[].attributes.subject
порадник для вчителя НУШ

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/1-_5YSGA120JWNL-4qJdQhliltEam5j7h/view

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика_5-6кл_Бурда_Васильєва.pdf

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про схвалення Концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти “Нова українська школа” на період до 2029 року

# data[].attributes.attachment_link.description
Розпорядження Кабінету Міністрів України; Концепція від 14.12.2016 № 988-р

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільні підручники онлайн

# data[].attributes.attachment_link.title
Підручник Математика 5 клас Бевз 2022 рік

# data[].attributes.attachment_link.description
Електронна версія підручника "Математика " НУШ. Підручник для 5 класу, автори: Бевз, Васильєва, Владімірова 2022 рік

# data[].attributes.attachment_link.title
День перший. Інтернет-конференція «Особливості викладання в НУШ 5 клас»

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Створення сучасного освітнього середовища - одна із складових формули НУШ.

Які методи навчання допоможуть урізноманітнити навчання і зробити його сучасним?

СТОРІТЕЛЛІНГ

Сторітеллінг - це мистецтво цікавої розповіді.

Учитель може захопити учнів своїми розповідями про математику та її значення в житті людини. Наприклад, під час вивчення ознак рівності трикутників розповісти про цікавий спосіб вимірювання відстані до недоступної точки, запропонований Фалесом Мілетським. Доцільно й учнів залучати до створення подібних розповідей, зокрема, на основі різних історичних відомостей і математичних фактів.

МЕЙКЕРСТВО

Мейкерство - це створення чогось своїми руками.

Наприклад, на уроці математики в 5 класі під час вивчення теми "Шкали" можна запропонувати учням створити мензурку з пластикового стаканчика.

Перегинаючи папір, можна утворювати відрізки, кути та інші геометричні фігури. Якщо учні кілька разів перегинанням отримають кути, що утворюються в разі перетину двох прямих січною, то краще зрозуміють сутність і властивості таких кутів.

Використовуючи картон, учні легко можуть зробити з розгорток просторові фігури і, відповідно, дослідити їх властивості.

Щоб краще розрізняти та уявляти кути між елементами піраміди, можна запропонувати учням обмотати відповідні кути на каркасній моделі нитками різних кольорів.

Під час вивчення стереометрії можна пропонувати учням створювати різноманітні комбінації фігур у програмах для 3D-принтингу. Потім, за наявності 3D-принтеру, їх можна і роздрукувати.

ДОСЛІДНИЦЬКЕ НАВЧАННЯ

На уроках математики доцільно залучати учнів до дослідницької діяльності, під час якої ознайомити з основними етапами наукового дослідження - такими як спостереження та експеримент.

Дослідницька діяльність учнів на уроці передбачає:

дослідницький підхід до введення понять;

виконання дослідницьких робіт;

розв'язування задач на дослідження.

За дослідницького підходу вчитель не дає нову для учнів інформацію в готовому вигляді, а підводить учнів до усвідомлення поняття за допомогою навчально-пізнавальної діяльності.

Дослідницькі роботи можна пропонувати як для виконання у класі, так і вдома. Наприклад, під час вивчення теми "Центральне проєктування", учні можуть дослідити тінь, що відкидає квадратний аркуш паперу, якщо на нього світить настільна лампа

І, звісно, у математиці є окремий вид задач - на дослідження. Наприклад, на знаходження кількості коренів рівняння залежно від значення параметра. Цим видом завдань не варто нехтувати.

МЕТОД ПРОЄКТІВ

Щоб показати тісні міжпредметні зв'язки між математикою та іншими предметами і її прикладну спрямованість, доцільно пропонувати учням проєктні роботи (індивідуальні, парні чи групові). Ці проєкти можуть бути довготривалими, середньотривалими або короткотривалими.

Наприклад, учні можуть дослідити збільшення заряду телефона з часом і спробувати описати цю залежність таблицею чи графіком.

Для розвитку підприємливості учням можна запропонувати проєкт "Мій стартап", коли вони мають уявити себе на місці стартапера, описати свою діяльність, розрахувати витрати на рекламу, написати бізнес-план тощо.

ЗМІШАНЕ НАВЧАННЯ

У сучасному інформаційному суспільстві програмні засоби допомагають організовувати змішане навчання: тобто навчання у школі, що поєднується з онлайн-навчанням.

Змішане навчання = традиційне навчання + онлайн-навчання.

За змішаного навчання учень вчиться самостійно здобувати знання, планувати свою діяльність і працювати з різними джерелами інформації.

Частину матеріалу учень може опановувати у класі, а частину - вивчати чи закріплювати вдома за допомогою гаджетів.

Одна з моделей змішаного навчання - "перевернутий клас", коли учень вдома самостійно в цікавій формі ознайомлюється з новим матеріалом та проходить тест на його усвідомлення. А на уроці вчитель з учнями актуалізує знання і розглядає питання, з якими в учнів виникли труднощі.

Інша популярна модель, що використовують у школі, - "ротація за станціями". Клас об'єднується, наприклад, у три групи. Одна з них працює з учителем, інша - здобуває знання за допомогою онлайн-курса і гаджета, а третя - виконує практичну роботу. Через деякі проміжки часу групи змінюють свою локацію (відповідно і вид роботи).

Як бачимо, для організації змішаного навчання, вчителю необхідно продуктивно організувати онлайн-навчання.

Для організації онлайн-навчання математики можна використовувати такі сервіси:

На цій платформі містяться онлайн-курси з математики для 5-9 класів. Сервіс GIOS має Гриф МОН і повністю відповідає українській навчальній програмі з математики.

Кожний курс складається з тем, а ті, зі свого боку, з уроків.

Складовими кожного уроку є теоретичний блок (короткі інтерактивні відеоролики до 6 хвилин, в яких висвітлюється основний теоретичний матеріал, опорні схеми, приклади розв'язаних завдань) та практичний блок (завдання в тестовій формі, завдання на відповідності, на встановлення послідовності дій, на пошук помилок, на введення відповіді, блок прикладних задач).

Тут є можливість пов'язати вчителя і учня, тобто дати можливість вчителю відслідковувати прогрес кожного учня та всього класу загалом. У вчителя в кабінеті також є інформація про завдання, в яких припустилися помилок більшість учнів класу.

Цей сервіс містить онлайн-курси з 1-го до 11-го класу. Кожен урок складається з теоретичного блоку у вигляді тексту і практичного блоку (окремі завдання, які можна розв'язувати незалежно одне від одного; блок завдань, що потрібно розв'язати послідовно, методичні вказівки).

Також учитель отримує доступ до статистики учнів.
EDERA, КУРС "МАТЕМАТИКА. ПРОСТО"
На сайті студії онлайн-освіти EdEra розміщено курс "Математика. Просто", що допомагає систематизувати весь вивчений матеріал з 5-го до 11-го класу.

Курс складається з шести модулів: Числа та вирази, Рівняння та нерівності, Основи тригонометрії, Функції та числові послідовності, Основи планіметрії та стереометрії, Елементи стохастики. Кожен модуль містить від 3-х до 8-ми уроків.

Онлайн-курс особливо корисний для старшокласників, яким необхідно складати ЗНО з математики.

На цій платформі зібрані десятки україномовних відеолекцій із теоретичним матеріалом. Ці відео можна пропонувати учням для самостійного опрацювання або ж використовувати для роботи за моделлю "ротація за станціями".

Слід зауважити, що самі собою технології нічого не варті без учителя. Творчий і вмотивований учитель - ще одна складова формули НУШ.
Дарина Васильєва, кандидат педагогічних наук, старший науковий співробітник відділу математичної та інформатичної освіти Інституту педагогіки НАПН України Титульне фото: автор - pressmaster, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Як зробити навчання математики цікавим і продуктивним

# data[].attributes.attachment_link.description
Створення сучасного освітнього середовища - одна із складових формули НУШ. Які методи навчання допоможуть урізноманітнити навчання і зробити його сучасним? СТОРІТЕЛЛІНГ Сторітеллінг - це мистецтво цікавої розповіді. Учитель може захопити учнів своїми розповідями про математику та її значення в житті людини.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/221uZyDjhBg

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Проєкт Якість_освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика.  Презентація модельної навчальної програми для 5 6 класів

# data[].attributes.body
https://mon.gov.ua/ua/osvita/zagalna-serednya-osvita/nova-ukrayinska-shkola/derzhavnij-standart-bazovoyi-serednoyi-osviti

# data[].attributes.attachment_link.title
Міністерство освіти і науки України - Державний стандарт базової середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Державний стандарт визначає мету та принципи освітнього процесу в закладах базової середньої освіти, дає загальну характеристику змісту навчання, пояснює вимоги до обов'язкових результатів навчання та орієнтири для їхнього оцінювання. Документ було затверджено 30 вересня 2020 року. Державний стандарт базової середньої освіти оприлюднено на сайті Кабінету Міністрів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Підручник Математика 5 клас Істер 2022 рік

# data[].attributes.attachment_link.description
Підручник видалений на прохання правовласника ”Видавництва ГЕНЕЗА” Доступ до електронної версії підручника розміщено за лінком видавництва. _5._

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Видавництво Генеза

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика. 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У публікації ви знайдете відповіді на запитання: Що робити дорослим у процесі боротьби з дитячою гаджетозалежністю?

Алкоголіки не можуть без алкоголю, а гаджетозалежна дитина - без гаджетів. Будь-який різновид залежності - це про те, що людина не Не Анастасія наводить цікаві цифри: за Раніше ВООЗ радила, щоби діти 0-3 років не користувалися гаджетами взагалі, діти 3-7 років - 30 хвилин на день, а 7-10 років - не Під час війни ця тема також актуальна, адже, "сидячи в гаджетах", діти намагаються відволіктися від страшних подій чи просто не мають можливості займатися чимось іншим. "Нова українська школа" поговорила з психологинею в приватній практиці, інклюзивною тьюторкою, спеціалісткою дошкільної освіти Анастасією Абмановою про те: більше 50 хвилин. Однак нині цифрове суспільство тисне - і стає незрозуміло, що робити з обмеженнями та онлайн-навчанням. Тож із 2018 року ВООЗ саме ігрову залежність у перелік психічних розладів. , 2017 року шестирічна американська дитина проводила з гаджетом 7,5 годин на день. 75 % дітей мали телевізор у своїй спальні, 68 % дворічних дітей регулярно використовували планшет, у 59 % дворічних дітей був смартфон. Спираючись на ці дані, вчені дійшли висновку, що біохімічні зміни в мозку від цифрової залежності ідентичні, як за наркоманії. може обійтися - отже, заміщує досвід, який мала б отримати альтернативним шляхом. Наприклад, приходить додому й щоби відпочити від школи та уроків, грає в ігри. А могла б поспілкуватися з друзями. може обійтися без чогось.

чому виникає гаджетозалежність;

що відбувається, коли дитина часто й довго перебуває перед екраном;

що з цим робити та чого не варто.

ЧОМУ ВИНИКАЄ ГАДЖЕТОЗАЛЕЖНІСТЬ

Цифрова гігієна - це навичка, яку важливо розвивати змалку та навчати дітей, як користуватися надбаннями технологічного розвитку. Це наче навчати читати чи гратися іграшками. Не знаючи кордонів та правил користування, діти можуть "залипати", втрачаючи відчуття межі.

Усе через те, що дітей не заведено вчити користуватися гаджетом, встановлюючи правила, як-от: "Можеш користуватися не біль ш як годину" чи "Це - мій ноутбук, тут не можна дивитися мультфільми, бо я працюю" або "Це - телефон, його основна функція - телефонувати, а ще тут можна робити нотатки".

До того ж, діти, які змалку користуються гаджетами, можуть не усвідомлювати, що опцій користування дуже багато: можна навчатися, розважатися, працювати, будувати бізнес, спілкуватися, знайомитися... Усе треба пояснювати.

" Діти мають природні завдання розвитку - спілкування та навчання. Однак через брак кордонів та альтернатив вони адаптуються до умов найдоступнішим для себе способом: заміщенням реальності", - говорить Анастасія.

Психологиня пояснює, що в контексті сучасних важких подій, як-от пандемія та війна, будь-які способи підтримати навчальний процес та розважити дитину - важливі. Утім, особливості розвитку, умов життя та сприйняття деяких дітей можуть призвести до формування залежності від цифрового простору.

Як і в кожної залежності, у гаджетозалежності є передумови, на які варто звертати увагу. Наприклад, травма - це безперечна передумова виникнення залежності. Зокрема, люди які зазнали впливу травматичних подій, можуть знаходити полегшення своїх переживань в адикціях.

" Це - механізм пристосування до середовища через фізіологічні зміни, які відбуваються в мозку внаслідок травми. Тож у контексті війни тема дитячої залежності стає надважливою. Наприклад, ігрова залежність - це спосіб адаптуватися до життя. Ігрова реальність - це місце, де можна відключитися та отримати альтернативні досвіди: визнання, спілкування, прихильність тощо".

Залежність може формуватись як у ранньому віці, так і в підлітковому. Однак гаджетозалежні діти молодшого дошкільного віку, окрім усього, втрачають можливості розвитку.

ЧОГО НЕДООТРИМУЮТЬ МАЛЕНЬКІ ДІТИ

Анастасія пояснює, що дитині важливо перебувати в природному середовищі. За допомогою сенсорної інтеграції (сприйняття інформації через слух, нюх, зір, смак, дотик і опрацювання її, - ред.) дитина інтегрує себе та свій досвід. Це як у давньогрецьких школах, де вчителі не вимагали від дітей сидіти за партами, а ходили з ними садами й обговорювали все, що там бачили.

" Так, діти постійно перебували в мультимодальному розвитку - поглинали багато інформації різними каналами сприймання інформації. Виходить, що еволюція та прогрес позбавляють нас багатьох важливих відчуттів", - говорить психологиня.

Наприклад, у дітей, у яких порушена сенсорна інтеграція - нечутливий вестибулярний апарат, буває гіперчутливість або гіпочутливість до звуків чи візуальних стимулів, погане відчуття свого тіла.

" Ми знаємо відомий вислів Сухомлинського: "Мова дитини розташована на кінчиках пальців". Так-от, ідеться про дрібну моторику. Брак дрібної моторики негативно впливає на мозок дитини. Важко тренуються нейронні зв'язки, щоби засвоювати нові знання".
Що відбувається, коли дитина дуже довго перебуває перед екраном:
Також, постійно перебуваючи за гаджетом, дитина недоотримує тактильних відчуттів, відчуття положення свого тіла в просторі, відчуття внутрішніх органів. І якраз у період формування зв'язків себе зі своїм тілом - це перші роки життя - важливо, щоби стимули були максимальні, щоби дитина вчилася відчувати все.

" Якщо подивитися, як влаштовані іграшки для дітей молодшого віку, - то це всілякі "шуршалки", "пищалки", "колючки". Це те, що неможливо отримати за допомогою планшетів, телефонів і комп'ютерів".

КОЛИ ВЖЕ ПІЗНО: ЩО ВІДБУВАЄТЬСЯ З ГАДЖЕТОЗАЛЕЖНИМИ

"На жаль, дорослі хочуть встановити правила користування гаджетами лише тоді, коли помічають, що дитина забагато користується ними та вже є якісь проблеми", - розповідає фахівчиня.

Каже, залежність від зацікавленості відрізнити дуже легко: залежна дитина не може контролювати свою реакцію, якщо є обмеження. Якщо їй не дозволяють користуватися телефоном, вона сприймає це дуже болісно, з істериками, не витримує кордонів. Фактично, дитину неможливо відволікти чимось іншим. Наприклад, у поїздках за кордон, де багато вражень, дитина "залипатиме" в телефоні.

" Коли я працювала з гаджетозалежністю, були такі випадки, що в дитини ставалася істерика лише від думки, що гри не буде. Як і будь-яка залежна поведінка, гаджетозалежність - це спосіб адаптації до оточення та світу. Це свідчить про те, що дитина знайшла для себе шлях, як балансувати та задовольняти свої потреби. Цей шлях вона вважає найбільш комфортним і безпечним".

Зменшується креативність мислення. Дитина не має точного уявлення про світ. Наприклад, Анастасія розповідає, як працює з групою підлітків.

" Коли я в них запитую, чого вони хочуть, одразу видно дитину, яка проводить більше часу у віртуальній реальності. Такі діти часто говорять, що можна влаштувати ігровий бізнес, аби люди донатили й купували якісь опції в грі. Звісно, така діяльність має місце в сучасному світі, але в цьому мало зв'язку із зовнішнім світом. Це розвиває тільки один із сотні тисяч варіантів функціонування, планування свого майбутнього та формування потреб. Якщо в цієї дитини не буде гаджетів, вона не знатиме, чого хоче й не зможе реалізувати себе в житті", - пояснює Анастасія.

З'являються складнощі в комунікації, також із невербальними комунікативними процесами.

Зменшується відчуття гумору, адже це складні комунікативні навички, які важливо розвивати в контакті віч-на-віч. Утім, дитина компенсує свої потреби, що задовольняються тільки в контакті, телефоном. Повного розвитку мозку, усіх досвідів і нейронних зв'язків не відбувається.

Погіршується здатність експериментувати та фантазувати. Адже фантазія - це коли "Я зі своєї уяви щось створюю". Фантазія залучена в більш як 10 відділах мозку. Натомість у віртуальній реальності шлях до того, щоб отримати те, що ти уявляєш, швидкий і з обмеженим вибором.

Знижується чутливість: тілесна, емоційна, не працюють дзеркальні нейрони.

" Наше життя й так не насичене достатньою кількістю фізичних досвідів, наскільки це мало би бути, а в цифровому середовищі цього ще менше. Якщо є гіперстимуляція візуальними та аудіальними стимулами, мозок перевантажується. Як наслідок, можуть бути частий головний біль, порушення сну, тривожність, депресивність".

Страждають лобні долі, які відповідають за мотивацію, ухвалення рішень і планування дій. Тоді дитина перестає контролювати свої імпульси, стає більш афективною й не здатна знаходити альтернативні рішення.

Коли дитина одночасно користується кількома девайсами, як-от увімкнений комп'ютер, на іншому девайсі грає музика, а в руках телефон, це також про те, що згодом стає неможливо сфокусувати свою увагу.

У відео чи іграх, які переглядає дитина, може бути багато насилля, адже дитина не контролює контент. Дитина може переносити такі моделі в реальне життя.

В альтернативній реальності дитина може бути ким завгодно й відштовхувати свою реальну природність і істотність. Наприклад, маски в Інстаграмі, які підтримують так зване хибне "я" й розширюють нарцисичну ідею про те, що ти маєш бути таким, а не інакшим. Інтегрувати це все в реальний світ неможливо, бо це - фантазія. І це погано, бо дитина розчаровується, не сприймає себе.

Розлади харчової поведінки. Знижується чутливість до стимулів і дитина може не помічати свій голод, якщо вона дуже захоплена процесом.

" Якось я запитувала підлітків, скільки вони найбільше грали безперервно. Й один мені відповів, що 20 годин. Він лише ходив поїсти. Але зазвичай це швидка їжа перед комп'ютером. Натомість правило таке: якщо я поглинаю контент разом із їжею, я не контактую з їжею, не відчуваю насичення, чи підходить мені ця їжа".

Їжа в цьому випадку - не для задоволення й насичення організму поживними речовинами, а атрибут, аби скинути напруження. До того ж, найімовірніше, вони насичуються швидкими вуглеводами - чіпсами, бутербродами.

Анастасія порівнює механізм швидкого поглинання контенту і швидких вуглеводів. Усе це - дешевий дофамін. Коли ми задовольняємо якусь потребу, виділяється дофамін. І якщо треба піти поспілкуватися, познайомитися з кимось надворі, побудувати контакти, вигадати якусь діяльність - це дуже багато різних стимулів, досвіду, циклів контактувань. Але ж я можу просто швидко зайти в гру, створити групу спілкування серед героїв - і грати. Це - швидкий дофамін.

" Це - світ, який вчить, що все можна робити легшим ляхом. Чи погано це? Ні, якщо це контролювати. В іншому випадку, це робить людину, яка має таку стилістику поведінки, обмеженою у своїх досвідах. Вона стає менш схильною до можливості мати глибокі близькі взаємини, бути креативною, витривалою".

Низький поріг витримування фрустрації. Якщо ви закриєте ноутбук дитини чи відберете телефон і скажете: "А тепер піди й познайомся з кимось, пограйте у фізичну гру", дитина буде роздратована й напружена, їй буде складно.

" Загалом діти із гаджетозалежністю не можуть адаптуватися до реального світу самотужки. Їм потрібна терапія, щоби навчитися спілкуватися з людьми й будувати нейронні зв'язки. І треба врахувати, що після 5 років нейронні зв'язки, які стосуються комунікації, будуються більш повільно й із більшим зусиллям", - каже психологиня.

Функціональна безграмотність. Дитина навчається поглинати велику кількість інформації без критичного мислення. Наприклад, читає багато тексту, але не розуміє сенс. Також це - про неможливість бути в комунікативних циклах, тобто продовжувати діалог, відповідати співрозмовнику, утримувати увагу на інструкціях, описувати чи переказувати складний текст, розуміти його сенс, зосереджуватися.

Дитина не може сформулювати свої потреби та прямо сказати, чого хоче. Наприклад, в одній із груп, які веде Анастасія, щоби навчити дітей формулювати думку, вона запропонувала правила комунікації. Усе - щоби діти їх дотримувалися, помічали, що це важко, усвідомлювали, що їхня комунікація буває незмістовною.

Наприклад, правила "говорити тільки про себе" дотримуватися важко, бо люди люблять узагальнювати, говорити гіпотетично або про когось. Ще одне правило - ставити собі запитання: "Я тобі це кажу, щоби що?". Так, дитина вчиться розмірковувати, яку потребу висловлює та що хоче отримати.

СДУГ (синдром дефіциту уваги та гіперактивності). Це може бути наслідком гаджетозалежності. І навпаки - діти зі СДУГ більше схильні відволікатися в гаджетах, тому що їм важко спілкуватися.
Марія Марковська, "Нова українська школа"
ЩО РОБИТИ

Якщо ви знаєте, що дитина буде сидіти стільки-то часу перед екраном, наприклад, у межах навчання, запитайте себе: що з екрана можна перенести на папір, куди вставити фізичну активність, комунікацію, тактильні досвіди тощо.

Тобто батькам потрібно розуміти, де дитина задовольнятиме свої потреби й намагатися забезпечувати це. Наприклад, навчити дитину того, що після онлайн-уроків їй треба порухатися - зробити зарядку чи піти на прогулянку.

1. Щоби шукати альтернативу гаджетам, важливо говорити: "Окей, ти зараз стільки-то часу пограв, стільки-то часу в тебе було онлайн-навчання. Що ти зараз хочеш?". І вчити дітей усвідомлювати, який різновид відпочинку необхідний, шукати альтернативу.

2. Можна скласти карту потреб дитини й написати чи намалювати методи, як їх задовольнити. Наприклад, "Коли я відчуваю недостатність спілкування, можу: а) прогулятися з друзями; б) зателефонувати бабусі; в) зробити записи в щоденнику".

3. Батькам треба досліджувати, заради чого дитина зараз тікає в гру. Що вона досліджує в тому світі, що хоче отримати і як це можна замінити? Варто поговорити з дитиною про це. Наприклад, запитуємо: "О, розкажи мені, про що ця гра, чому вона тобі подобається?". Може, дитина компенсує там визнання. Тоді можна подумати, де цього визнання не вистачає в житті та спробувати дати альтернативні рішення.

4. Важливо розуміти, чи рефлексує дитина контент, чи говорить про це, що звідти дізнається, що розуміє. Наприклад, ви можете разом подивитися якийсь фільм, обговорити його, проаналізувати. Це - про контакт і усвідомлення.

ЧОГО НЕ МОЖНА РОБИТИ

Одного дня забрати в дитини телефон чи інший гаджет, вимкнути роутер. Усе треба робити поступово. Анастасія пояснює, що не можна просто забрати в дитини реальність, у якій вона себе добре почуває, - будуть істерика та супротив, ба більше - нервовий зрив.

Кидати дитину напризволяще. Варто разом шукати альтернативи, шляхи задоволення потреб.

Засуджувати, соромити. Натомість треба спробувати зрозуміти. Поставити запитання: "Що я можу зробити, щоби було інакше?".

Знецінювати потреби дитини. Якщо ми розуміємо, що вона почувається там успішною, не критикувати, а казати: "Я тебе розумію". А далі - допомогти дитині помітити її сильні сторони, робити акцент на тому, що їй вдається.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.title
Чого НЕ можна робити дорослим у процесі боротьби з дитячою гаджетозалежністю - Супервізія в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.description
У публікації ви знайдете відповіді на запитання: Що робити дорослим у процесі боротьби з дитячою гаджетозалежністю? Алкоголіки не можуть без алкоголю, а гаджетозалежна дитина - без гаджетів.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/file/d/1W8TXKiWm7gVS3xyLqQhX97yU9zGmrXXc/view

# data[].attributes.attachment_link.title
Математика_5-6кл_Істер.pdf

# data[].attributes.headline
шкільні підручники

# data[].attributes.subject
шкільні підручники

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільні підручники онлайн

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
англійська мова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
вступ до історії україни

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
зарубіжна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
іспанська мова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
музичне мистецтво

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
німецька мова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
образотворче мистецтво

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
основи здоров’я

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
основи християнської етики

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
польська мова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
природознавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
російська мова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
світова література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
трудове навчання

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська мова

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
фізична культура

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
французька мова

# data[].attributes.attachment_link.title
Підручники НУШ 5 клас 2022 рік

# data[].attributes.attachment_link.description
Шкільні підручники для 5 класу за НУШ програмою. Електронні версії книжок за 2022 рік зі всіх предметів.