# data[].attributes.attachment_caption
Enigma Otiliei (1970) - George Calinescu

# data[].attributes.attachment_link.title
Enigma Otiliei (1970) - George Calinescu

# data[].attributes.attachment_caption
Ion - Liviu Rebreanu Film pentru bac-Calitate excelenta

# data[].attributes.attachment_link.title
Ion - Liviu Rebreanu Film pentru bac-Calitate excelenta

# data[].attributes.attachment_caption
Ileana Mălăncioiu: Exerciții de supraviețuire

# data[].attributes.attachment_link.title
Ileana Mălăncioiu: Exerciții de supraviețuire

# data[].attributes.body
I.L CARAGIALE
1.O scrisoare pierdută este o comedie de moravuri sociale și politice, scrisă de dramaturgul român Ion Luca Caragiale, în anul 1884, publicată în revista „Convorbiri literare”, XVIII (1885), nr. 11[1].
2.Titlul evidențiază contrastul comic dintre aparență și esență. Lupta pentru putere politică este de fapt o luptă de culise care folosește șantajul. Articolul nehotărât sugerează banalitatea întâmplării și repetabilitatea ei.
3.Acțiunea comediei este clasată „În capitala unui județ de munte, în zilele noastre[2]”, adică la sfârșitul secolului al XIX-lea, într-un interval de 3 zile.

# data[].attributes.body
FLORI DE MUCIGAI

1.Flori de mucigai este un volum de poezii de Tudor Arghezi scris în perioada 1918–1919, când a fost închis împreună cu 11 ziariști și scriitori (printre care și Ioan Slavici), la penitenciarul Văcărești, acuzat de trădare, pentru colaborare cu autoritățile germane de ocupație.
2.Volumul a fost publicat în 1931, după volumul Cuvinte potrivite.

# data[].attributes.body
1.deși este o poezie scurtă îți poate transmite diferite sentimente
2.avem si figuri de stil în poezie
3.autoarea era constrânsă de vremea în care nu se putea exprima prin poezie

# data[].attributes.body
Mihai Eminescu
1.Poezia a aparut in revista „ Convorbiri literare” la 1 septembrie 1876, impreuna cu poeziile „ Lacul”, „ Craiasa din povesti” si „ Melancolie”.

2.Tema este aspiratia de implinire a iubirii ireale in mijlocul naturii.

3.Armonia poeziei este accentuata de structura fonica a cuvintelor , de imaginile onomatopeice si de elementele de versificație.

# data[].attributes.body
GEORGE CALINESCU
1.Portretizarea personajelor se face prin tehnica balzaciană a descrierii mediului și a fizionomiei. Astfel tipologiile clasice (avarul, ipohondrul, gelosul) sunt introduse într-un context social care le conferă o dimensiune psihologică, transformând realismul tradițional într-o comedie umană.

2.Ca trăsătură a esteticii moderne, autorul ambiguizează personajele și arată de asemenea un interes pentru procese psihice deviante care au la bază ereditatea și mediul: alienare, senilitate (naturalism).
3.Romanul, alcătuit din douăzeci de capitole, este construit pe mai multe planuri narative, care urmăresc destinul diferitelor personaje, conferind dimensiune celor două conflicte.

# data[].attributes.body
LIVIU REBREANU
1.Ion este primul roman obiectiv din literatura română, fiind apărut în anul 1920, după o lungă perioadă de elaborare, așa cum însuși autorul menționează în finalul operei, între martie 1913 - iulie 1920.
2.Romanul „Ion” este o monografie a realităților satului ardelean de la începutul secolului al XX-lea, ilustrând conflictul generat de lupta aprigă pentru pământ, într-o lume în care statutul social al omului este stabilit în funcție de averea pe care-o posedă, fapt ce justifică acțiunile personajelor.
3.O scenă văzută de scriitor pe colinele dimprejurul satului l-a impresionat în mod deosebit și a constituit punctul de plecare al romanului „Ion”. Aflat la vânătoare, Rebreanu a observat „... un țăran îmbrăcat în haine de sărbătoare“, care s-a aplecat, deodată „și a sărutat pământul. L-a sărutat ca pe-o ibovnică. Scena m-a uimit și s-a întipărit în minte, dar fără vreun scop deosebit, ci numai ca o simplă ciudățenie”.

# data[].attributes.body
MIHAIL SADOVEANU
1.Baltagul este un roman social scris de Mihail Sadoveanu și publicat pentru prima oară în volum în noiembrie 1930 de către Editura Cartea Românească din București. Romanul prezintă călătoria Vitoriei Lipan pe urmele soțului ei, oierul Nechifor Lipan, pentru a afla ce s-a întâmplat cu acesta și pentru a-i pedepsi după o lege nescrisă pe cei doi tovarăși ce l-au ucis și jefuit.[1]
2.Baltagul este considerat o monografie a satului tradițional românesc deoarece prezintă aspecte ale firii omului de la sat, tradițiile și obiceiurile românești: la botez, nuntă și înmormântare. Datele din roman sunt un prilej pentru autor de a zugrăvi atmosfera epocii și tradițiile populare românești.

3.Mihail Sadoveanu nu precizează anul în care se petrece acțiunea, ci doar zilele și lunile calendaristice, vrând să sugereze că timpul acțiunii este un timp mitic, valabil pentru orice epocă în care se respectă credințele și datinile străvechi.[13] Există totuși unele repere temporale care încadrează acțiunea în anii '20 ai secolului al XX-lea.

# data[].attributes.body
I.L CARAGIALE
1.În vreme de război este o nuvelă realistă, psihologică, cu accente naturaliste, scrisă de Ion Luca Caragiale și publicată pentru prima oară în 1898.
2.Tema o constituie evoluția unei obsesii până la nebunie, respectând toate simptomele acestei boli, eroul principal fiind urmărit prin analiza crizelor de conștiință și de comportament, ca într-o adevărată fișă medicală
3.Firul epic al nuvelei urmează linia unei compoziții clasice și conturează treptat obsesia lui Stavrache și evoluția ei spre nebunie. Caragiale compune astfel un destin tragic printr-o detaliată analiză psihologică, sugerând în același timp o tară ereditară, genetică ce se manifestă în structura psihică a fraților Georgescu.

# data[].attributes.body
ION CREANGA
1. Povestea lui Harap-Alb este un basm cult scris de Ion Creangă. A apărut în revista Convorbiri literare, la 1 august 1877, apoi a fost publicat în același an în ziarul Timpul de către Mihai Eminescu.
2.Tema basmului este reprezentată de lupta binelui împotriva răului, încheiată cu victoria binelui. Personajul principal parcurge astfel o aventură eroică imaginară, un drum al maturizării morale și etice presărat de diferite probe și obstacole.
3.Personajele sunt purtătoare unor valori simbolice corespunzătoare antitezei dintre bine și rău. Specific basmului cult este modul în care se realizează individualizarea personajelor, în primul rând prin limbaj[5]. Acestea reprezintă, cu excepția eroului al cărui caracter evoluează pe parcurs, hiperbolizarea și ironizarea unor tipologii umane reductibile la o singură trăsătură dominantă.