# data[].attributes.headline
Орієнтовний перлік діагностувальних робіт 1- 4 класи 

# data[].attributes.subject
Орієнтовний перлік діагностувальних робіт 1- 4 класи 

# data[].attributes.headline
Лсит МОН: атестація 2025

# data[].attributes.subject
Лсит МОН: атестація 2025

# data[].attributes.attachment_link.title
Лист МОН (атестація) 2025

# data[].attributes.headline
Розклад учителі 2025-2026 нр І семестр

# data[].attributes.subject
Розклад учителі 2025-2026 нр І семестр

# data[].attributes.attachment_link.title
РОЗКЛАД УЧИТЕЛІ 2025- 26, І семестр

# data[].attributes.headline
Лист МОН щодо оцінювання (зі зразками заповнення журналів)

# data[].attributes.subject
Лист МОН щодо оцінювання (зі зразками заповнення журналів)

# data[].attributes.attachment_link.title
лист МОН щодо оцінювання (14.03.2025)

# data[].attributes.headline
Календар вчителя 2025-2026 нр

# data[].attributes.subject
Календар вчителя 2025-2026 нр

# data[].attributes.headline
Графіки чергування і підвезення

# data[].attributes.subject
Графіки чергування і підвезення

# data[].attributes.attachment_link.title
Графіки чергування і підвозу

# data[].attributes.headline
Розклад дзвінків

# data[].attributes.subject
Розклад дзвінків

# data[].attributes.attachment_link.title
Розклад дзвінків

# data[].attributes.headline
Розклад 5 -9 класи

# data[].attributes.subject
Розклад 5 -9 класи

# data[].attributes.attachment_link.title
Розклад 5-9 класи  І семестр

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації від ПАНО

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації від ПАНО

# data[].attributes.headline
Онлайн сервіс "Календар вчителя"

# data[].attributes.subject
Онлайн сервіс "Календар вчителя"

# data[].attributes.attachment_link.description
Через запроваджений воєнний стан святкові дні стають звичайними календарними днями.

# data[].attributes.headline
Організація виховної роботи у 2025-2026 нр

# data[].attributes.subject
Організація виховної роботи у 2025-2026 нр

# data[].attributes.attachment_link.title
Річний виховний план 2025-2026 ІІ частина

# data[].attributes.headline
Банк даних. Категорія ззмінюється ТІЛЬКИ ЗА НАЯВНОСТІ ВІДПОВІДНОЇ ДОВІДКИ

# data[].attributes.subject
Банк даних. Категорія ззмінюється ТІЛЬКИ ЗА НАЯВНОСТІ ВІДПОВІДНОЇ ДОВІДКИ

# data[].attributes.headline
Коди Гугл-класів

# data[].attributes.subject
Коди Гугл-класів

# data[].attributes.attachment_link.title
Річний виховний план -сітка  2025 - 2026

# data[].attributes.headline
Графік відвідування класу безпеки у Стасівському ОЗ І семестр

# data[].attributes.subject
Графік відвідування класу безпеки у Стасівському ОЗ І семестр

# data[].attributes.headline
Тека класного керівника (виховний план, бесіди, лист здоров'я тощо)

# data[].attributes.subject
Тека класного керівника (виховний план, бесіди, лист здоров'я тощо)

# data[].attributes.attachment_link.title
Тека класного керівника

# data[].attributes.headline
Нумерація кабінетів для ЕЖ

# data[].attributes.subject
Нумерація кабінетів для ЕЖ

# data[].attributes.attachment_link.title
Нумерація кабінетів для електронних журналів

# data[].attributes.headline
Реквізити на оплату харчування

# data[].attributes.subject
Реквізити на оплату харчування

# data[].attributes.headline
Вхід до ЄАС (посилання) 

# data[].attributes.subject
Вхід до ЄАС (посилання) 

# data[].attributes.body
Код школи 8254725

Код опорного закладу 5233355

# data[].attributes.headline
БЖД з псом Патроном (мульсеріал для молодших)

# data[].attributes.subject
БЖД з псом Патроном (мульсеріал для молодших)

# data[].attributes.attachment_link.title
Мультсеріал "Пес Патрон". Серія 1. "Зруйнований міст".

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освітній омбудсмен України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чи знає кожен із нас, як діяти у разі надзвичайної ситуації? Чи знаєте ви правила, які можуть зберегти ваше життя, життя учнів, студентів та співробітників, рідних і близьких? Чи не розгубитеся ви у разі надзвичайної ситуації, знаючи правила, якщо практично ніколи не тренувалися?

І в суспільстві, і в закладах освіти, і навколо них трапляються надзвичайні ситуації. Саме від умінь та навичок учасників освітнього процесу залежить їхнє життя та здоров'я, а також тих людей, котрі в цей час знаходяться поруч.

Уміння правильно оцінити ситуацію та обрати порядок дій є дуже важливим для кожної людини, а особливо - для працівників закладів освіти. Адже саме вони та їхні дії можуть врятувати як здобувачів освіти, так і самих працівників.

У закладах освіти передбачене тренування щодо евакуації учасників освітнього процесу не рідше одного разу на пів року та проведення Дня цивільного захисту та Тижня знань з основ безпеки життєдіяльності у закладах професійної (професійно-технічної) та загальної середньої освіти й Тижнів безпеки дитини у закладах дошкільної освіти.

На нашу думку, навчальні тренування дуже важливі. Окрім евакуації варто навчати дітей і поведінці порядку дій у різноманітних надзвичайних ситуаціях.

В інших країнах радять проводити три протипожежних навчання на рік і як мінімум одне повне тренування з різних видів безпеки за різними видами сценаріїв, у різний час, без попередження учасників освітнього процесу.

Було б неправильним промовчати про те, що такі навчання не завжди бувають ефективними, оскільки про них можуть знати наперед і вчителі, і діти. Крім того, спеціально для навчань відкриваються постійно зачинені запасні виходи. Зайве доводити, що такі "заплановані навчання" не дадуть якісного результату. Ба більше, у випадку реальної надзвичайної ситуації можуть і зашкодити: бо коли вчитель поведе дітей до запасного виходу, а він виявиться зачиненим, то це може призвести до трагедії. Тому крім навчань, потрібна постійна і прискіплива увага до питань безпеки, реальні, а не показушні тренування. Ідеально - коли керівник закладу освіти проводить тренування за власної ініціативи, нікого не попереджаючи завчасно. От тоді дійсно можна побачити реальний, а не "намальований" стан справ.

У цьому дописі ми пропонуємо певну орієнтовну схему для вибору алгоритму дій у разі надзвичайних ситуацій у закладі освіти. Це - досвід закордонних фахівців, адаптований для України. Також рекомендації фахівців Державної служби України з надзвичайних ситуацій, закордонних фахівців із безпеки та шкільних офіцерів щодо дій у разі наступних надзвичайних ситуацій.

ВИДИ НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ

Надзвичайна ситуація - це порушення нормальних умов життя та діяльності людей на окремій території чи об'єкті або на водному об'єкті, що призвело (може призвести) до виникнення великої кількості постраждалих, загрози життю та здоров'ю людей, їх загибелі, значних матеріальних втрат, а також до неможливості проживання населення на території чи об'єкті, ведення там господарської діяльності.

Надзвичайна ситуація техногенного характеру - це транспортної аварії (катастрофи), пожежі, вибуху, аварії з викиданням (загрозою викидання) небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин, раптового руйнування споруд; аварії в електроенергетичних системах, системах життєзабезпечення, системах телекомунікацій, на очисних спорудах, у системах нафтогазового промислового комплексу, гідродинамічних аварій тощо.

Надзвичайна ситуація природного характеру - це небезпечне геофізичне, геологічне, метеорологічне або гідрологічне явище, деградація ґрунтів чи надр, пожежею у природних екологічних системах, зміною стану повітряного басейну, інфекційною захворюваністю та отруєнням людей, інфекційним захворюванням свійських тварин, масовою загибеллю диких тварин, ураженням сільськогосподарських рослин хворобами та шкідниками тощо.

Надзвичайна ситуація соціального характеру - це протиправні дії терористичного та антиконституційного спрямування, або пов'язане зі зникненням (викраденням) зброї та небезпечних речовин, нещасними випадками з людьми тощо.

Надзвичайна ситуація воєнного характеру - виникає через застосування звичайної зброї або зброї масового ураження, під час якого виникають вторинні чинники ураження населення.

Рівень надзвичайної ситуації визначається від її обсягів, кількості постраждалих і загиблих, обсягів технічних і матеріальних ресурсів, необхідних для ліквідації її наслідків. Існують такі рівні надзвичайних ситуацій: державний, регіональний, місцевий, об'єктовий.

ЯК ОБРАТИ ПРАВИЛЬНІ ДІЇ У РАЗІ НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ

Ми адаптували його під українські реалії, наприклад, викреслили цунамі, адже наша країна не має такої загрози у великих масштабах.

Ознайомитися з діями у разі повені та паводку ви можете на

ДІЇ У РАЗІ ТЕРОРИСТИЧНОГО АКТУ

Законодавство визначає тероризм як суспільно небезпечну діяльність, яка полягає у свідомому, цілеспрямованому застосуванні насильства шляхом захоплення заручників, підпалів, убивств, тортур, залякування населення та органів влади або вчинення інших посягань на життя чи здоров'я ні в чому не винних людей чи погрози вчинення злочинних дій, щоб досягнути злочинних цілей.

Державна служба України з надзвичайних ситуацій пропонує наступний порядок дій у разі терористичного акту

Основні заходи щодо запобігання можливого терористичного акту:

не торкайтеся у транспорті, житлових та громадських приміщеннях або на вулиці нічийних пакетів (сумок), не підпускайте до них інших. Повідомте про знахідку працівника поліції;

у присутності терористів не виказуйте своє невдоволення, утримайтеся від різких рухів, лементу й стогонів;

при погрозі застосування терористами зброї лягайте на живіт, захищаючи голову руками, якомога далі від вікон, засклених дверей, проходів, сходів;

використайте будь-яку можливість для порятунку;

якщо відбувся вибух - вживайте заходів щодо недопущення пожежі та паніки, надайте домедичну допомогу постраждалим;

намагайтеся запам'ятати прикмети підозрілих людей і повідомте їх прибулим співробітникам спецслужб.

ДІЇ У РАЗІ ЗАХОПЛЕННЯ БУДІВЛІ

У такій ситуації необхідно:

зберігати спокій та намагатись уникнути контакту з терористами;

якомога тихіше повідомити правоохоронні органи про терористичну атаку, а також про своє місцеперебування;

не наближатися до дверей та вікон;

чітко виконувати інструкції та команди правоохоронців;

сховати свої документи та візитні картки.

Пам'ятайте, що одразу після вашого повідомлення антитерористичними підрозділами буде вжито вичерпних заходів для збереження вашого життя та здоров'я.

ЕВАКУАЦІЯ З БУДІВЛІ

Евакуація з будівлі необхідна не лише під час пожежі, а й землетрусів, повеней та інших надзвичайних ситуацій, якщо будівля закладу освіти є небезпечною для людей, які там перебувають.

Правила пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи визначають, що під час проведення евакуації та гасіння пожежі необхідно:

визначити найбезпечніші евакуаційні шляхи та виходи до безпечної зони у найкоротший строк;

ліквідувати умови, які сприяють виникненню паніки. З цією метою працівникам закладів та установ не можна залишати дітей без нагляду з моменту виявлення пожежі та до її ліквідації;

евакуацію людей слід починати з приміщення, у якому виникла пожежа, і суміжних із ним приміщень, яким загрожує небезпека поширення вогню і продуктів горіння. Дітей молодшого віку і хворих слід евакуювати в першу чергу;

у зимовий час на розсуд осіб, які здійснюють евакуацію, діти старших вікових груп можуть заздалегідь одягтися або взяти теплий одяг із собою, а дітей молодшого віку слід виводити або виносити, загорнувши в ковдри або інші теплі речі;

ретельно перевірити всі приміщення, щоб унеможливити перебування у небезпечній зоні дітей;

виставляти пости безпеки на входах у будівлі, щоб унеможливити повернення дітей і працівників до будівлі, де виникла пожежа;

у разі гасіння слід намагатися у першу чергу забезпечити сприятливі умови для безпечної евакуації людей;

щоб запобігти поширенню вогню, диму, слід утримуватися від відчинення вікон і дверей, а також - від розбивання скла.

Ресурсний центр прав дитини у посібнику "Врятуйте дітей - стандартні процедури та правила безпеки для учнів та студентів" пропонує наступні правила евакуації для дітей:
Правила евакуації для дітей:

Не говори - щоб чути вчителя

Не біжи - щоб не постраждати

Не штовхайся - щоб не постраждали інші

Не повертайся - щоб залишатися в безпеці

Учнів також просять дотримуватися всіх вказівок педагогів та, у разі потреби, на прохання дорослих, допомогти іншим дітям евакуюватися. При прибутті до безпечної зони, не розходитися і залишатися разом із класом.

Правила евакуації для педагогів:

Евакуація здійснюється за відповідним звуковим сигналом, який, у разі потреби, активує адміністрація або особа, яка виявила пожежу.

Нагадайте дітям про головну мету евакуації: їхня безпека та правила евакуації: не говори. Не біжи. Не штовхайся. Не повертайся.

Закрийте двері та вікна.

Візьміть з собою шкільний аварійний набір, відро (може бути складним), сумку для швидкої допомоги. *

Перевірте безпечність маршруту для евакуації.

Під час евакуації радять об'єднувати два класи, й під час переміщення один вчитель очолює колону, а інший завершує колону дітей двох класів.

Допоможіть дітям з інвалідністю та маленьким дітям.

Евакуація здійснюється до певного визначеного місця (місце для кожного класу визначається під час тренувальних навчань і не змінюється).

Після прибуття на визначене місце, перевірте наявність усіх дітей за списком.

Залишайтеся зі своїм класом і просіть учнів бути разом, бути усім класом разом, нікуди не розходитися.

Якщо небезпечні умови зникли, здійсніть зворотну евакуацію назад до класів, дотримуючись тих самих правил.

* у більшості країн є вимога, щоб у кожному класі був набір для евакуації та допомоги, відро (може бути складним) та пакети для створення приватної зони для туалету.

ДІЇ ДЛЯ ЗАХИСТУ ВІД НАСИЛЬНИЦЬКОГО ВТОРГНЕННЯ ТА ЗАГРОЗИ МАСОВОГО НАСИЛЬСТВА

Періодично і в українських школах виникають ситуації, у яких є загроза вторгнення або загроза масових насильницьких дій, де працівники закладу освіти ще можуть керувати ситуацією, хоча б частково, і повідомити про це силовим органам.
Поради для керівництва шкіл:

Якщо є змога - подайте знак тривоги, але це не повинна бути пожежна сигналізація.

Слідкуйте за ситуацією і переоцінюйте її.

Будьте готові передати командування поліції або іншим силовим органам.

Повідомте всіх, коли небезпека зникла.

Після інциденту повідомте про обставини учнів та батьків.

Хочемо зазначити, що задля швидкого та оперативного розшуку злочинців, збереження таємниці слідства та інших моментів, варто своє повідомлення для батьків та медіа узгодити з представниками силових структур.
Поради для працівників закладів освіти Поради для учнів

Пам'ятайте про правила: не говори. Не біжи. Не штовхайся. Не повертайся.

Виконуйте вказівки працівників закладу освіти.

Зберігайте спокій та тишу.

Якщо є потреба, допоможіть заблокувати двері меблями.

Головне: сховатися, впасти та накритися.

ДІЇ У РАЗІ АНТИТЕРОРИСТИЧНОЇ ОПЕРАЦІЇ (СТРІЛЬБА, ВИБУХИ)

У разі проведення антитерористичної операції рекомендують:

лягти на підлогу обличчям вниз, поклавши руки долонями на потилицю;

чітко виконувати команди співробітників антитерористичного підрозділу уникаючи різких рухів.

ДІЇ У РАЗІ ПЕРЕСТРІЛКИ

Державна служба України з надзвичайних ситуацій пропонує наступні рекомендації у разі перестрілки:

якщо стрілянина застала вас на вулиці, відразу ж ляжте й озирніться, виберіть найближче укриття й проберіться до нього, не піднімаючись у повний зріст. Укриттям можуть служити виступи будинків, пам'ятники, бетонні стовпи або бордюри, канави. Пам'ятайте, що автомобіль - не найкращий захист, тому що його метал тонкий, а пальне - вибухонебезпечне. За першої нагоди сховайтеся у під'їзді будинку, підземному переході, дочекайтеся закінчення перестрілки;

проводьте заходи для порятунку дітей, за необхідності прикрийте їх своїм тілом. За можливості повідомте про інцидент співробітників поліції;

якщо в ході перестрілки ви перебуваєте у будинку, - укрийтеся у ванній кімнаті й ляжте на підлогу, тому що перебувати у кімнаті небезпечно через можливість рикошету. Перебуваючи в укритті, стежте за можливим початком пожежі. Якщо пожежа почалася, а стрілянина не припинилася, залиште квартиру й сховайтеся в під'їзді, далі від вікон.

ДІЇ У РАЗІ ЗАХОПЛЕННЯ ТРАНСПОРТУ

пропонує Державна служба України з надзвичайних ситуацій порядок дій у разі захоплення транспорту :

ДІЇ У РАЗІ ТЕЛЕФОННОГО ТЕРОРИЗМУ

надає Державна служба України з надзвичайних ситуацій наступні поради у випадку телефонного тероризму , який досить часто застосовується у нашій країні, зокрема у закладах освіти.

ЯКЩО ВИ СТАЛИ ЖЕРТВОЮ ТЕЛЕФОННОГО ТЕРОРИСТА

подзвоніть з іншого телефону (іншого мобільного чи від сусідів) оператору телефонного зв'язку (мобільного чи стаціонарного) і скажіть причину дзвінка, своє прізвище, адресу та номер свого телефону;

намагайтеся затягнути розмову та записати її на диктофон чи дайте послухати свідкам (сусідам);

одночасно, з розмовою і записом на диктофон, друга людина дзвонить з іншого телефону на вузол зв`язку, а потім у поліцію за телефоном 102 для термінового затримання того, хто телефонував;

напишіть заяву начальнику відділення поліції, на території якого ви проживаєте, для прийняття необхідних заходів;

поліція, за запитом на вузол зв`язку, отримає номер телефону, адресу, прізвище того, хто дзвонив, і буде вживати необхідних заходів.

ДІЇ У РАЗІ ПОЖЕЖІ

Правилами пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України, затверджених наказом Міністерства освіти і науки від 15.08.2016 р. № 974 визначається порядок дій у разі виникнення пожежі.

Керуючись ними, працівник закладу та установи, який виявив пожежу або її ознаки (задимлення, запах горіння або тління різних матеріалів, різке підвищення температури в приміщенні тощо), зобов'язаний:

негайно повідомити про це за телефоном до найближчого пожежно-рятувального підрозділу (при цьому слід чітко назвати географічне місце об'єкта, місце виникнення пожежі, а також свою посаду та прізвище);

залучити систему оповіщення людей про пожежу; розпочати самому і залучити інших осіб до евакуації людей з будівлі до безпечного місця згідно з планом евакуації;

сповістити про пожежу керівника закладу та установи або особу, що його заміщує;

організувати зустріч пожежно-рятувальних підрозділів, вжити заходів щодо гасіння пожежі наявними в закладі та установі засобами пожежогасіння.

Керівник закладу та установи або особа, яка його заміщує, що прибув на місце пожежі, зобов'язаний:

перевірити, чи повідомлено пожежно-рятувальний підрозділ про виникнення пожежі;

здійснювати керівництво евакуацією людей та гасінням пожежі до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів. У разі загрози для життя людей негайно організувати їх рятування, використовуючи для цього всі наявні сили та засоби;

організувати перевірку наявності всіх учасників навчально-виховного процесу, евакуйованих з будівлі, за списками та журналами обліку навчальних занять;

виділити для зустрічі пожежно-рятувальних підрозділів особу, яка добре знає розміщення під'їзних шляхів та вододжерел;

перевірити включення в роботу системи протипожежного захисту;

вилучити з небезпечної зони всіх працівників та інших осіб, не зайнятих евакуацією людей та ліквідацією пожежі;

у разі потреби викликати до місця пожежі медичну та інші служби;

припинити всі роботи, не пов'язані з заходами щодо ліквідації пожежі;

організувати відключення мереж електро- і газопостачання, систем вентиляції та кондиціонування повітря і здійснення інших заходів, що сприяють запобіганню поширенню пожежі;

організувати евакуацію матеріальних цінностей із небезпечної зони, визначити місця їх складування і забезпечити в разі потреби їх охорону;

інформувати керівника пожежно-рятувального підрозділу про наявність людей у будівлі.

У кожному закладі та установі наказом чи інструкцією встановлюється протипожежний режим, що містить порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і спосіб оповіщення учасників освітнього процесу, послідовність їх евакуації, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки технологічного та навчального устаткування, вимкнення електроустановок, ліфтів, застосування засобів пожежогасіння тощо з урахуванням особливостей будівлі, її планування, розташування тощо.

ЩО ПОВИНЕН РОБИТИ КОЖЕН ГРОМАДЯНИН У ВИПАДКУ НАДЗВИЧАЙНОЇ СИТУАЦІЇ ТА ЯКІ ПРАВА ВІН МАЄ У СФЕРІ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ

У статті 21 Кодексу цивільного захисту України зазначається, що громадяни України зобов'язані:

1) дотримуватися правил поведінки, безпеки та дій у надзвичайних ситуаціях;

2) дотримуватися заходів безпеки у побуті та повсякденній трудовій діяльності, не допускати порушень виробничої та технологічної дисципліни, вимог екологічної безпеки, охорони праці, що можуть призвести до надзвичайної ситуації;

3) вивчати способи захисту від надзвичайних ситуацій та дій у разі їх виникнення, надання домедичної допомоги постраждалим, правила користування засобами захисту;

4) повідомляти службі екстреної допомоги населенню про виникнення надзвичайних ситуацій;

5) у разі виникнення надзвичайної ситуації до прибуття аварійно-рятувальних підрозділів вживати заходів для рятування населення і майна;

6) дотримуватися протиепідемічного, протиепізоотичного (епізоотія - інфекційні хвороби тварин) та протиепіфітотичного (епіфітотія-інфекційні хвороби рослин) режимів, режимів радіаційного захисту;

7) виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві приватної власності, первинними засобами пожежогасіння, навчати дітей обережного поводження з вогнем.
Громадяни України мають право на:
1) отримання інформації про надзвичайні ситуації або небезпечні події, що виникли або можуть виникнути, у тому числі в доступній для осіб з вадами зору та слуху формі;

2) забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання;

3) звернення до органів державної влади та органів місцевого самоврядування з питань захисту від надзвичайних ситуацій;

4) участь у роботах із запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій у складі добровільних формувань цивільного захисту;

5) отримання заробітної плати за роботу з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації у разі залучення до таких робіт згідно з трудовими договорами;

6) соціальний захист та відшкодування відповідно до законодавства шкоди, заподіяної їхньому життю, здоров'ю та майну внаслідок надзвичайних ситуацій або проведення робіт із запобігання та ліквідації наслідків;

7) медичну допомогу, соціально-психологічну підтримку та медико-психологічну реабілітацію у разі отримання фізичних і психологічних травм.

ХТО МАЄ ВОЛОДІТИ НАВИЧКАМИ ДОМЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ

У професійних стандартах вчителів початкових класів та вчителів загальної середньої освіти та директорів закладів освіти зазначені трудові функції (компетентності), серед яких наявна здоров'язбережувальна компетентність, до якої відноситься здатність вчителя та керівника надавати домедичну допомогу учасникам освітнього процесу.

Вміння та здатність надавати домедичну допомогу не формується за один курс навчання, адже знання та вміння, які не використовуються, з часом забуваються, тому навчатися та практикувати вміння з домедичної допомоги необхідно з певною періодичністю. Ми публікували перелік медичних виробів, лікарських засобів та інших матеріалів, які мають бути у закладі освіти.

НАВЧАННЯ УЧАСНИКІВ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ДІЯМ У НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЯХ

- за місцем роботи - працюючого населення;

- за місцем навчання - дітей дошкільного віку, учнів та студентів.

"Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях" затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 р. № 444, визначає, що організація навчання працюючого населення покладається на ДСНС, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування. А навчання дітей дошкільного віку, учнів та студентів - на МОН.

Підготовка учнів закладів загальної середньої освіти до дій у надзвичайних ситуаціях, що передбачає здобуття знань і вмінь з питань особистої безпеки в умовах загрози та виникнення надзвичайної ситуації, користування засобами захисту від її наслідків, вивчення правил пожежної безпеки та основ цивільного захисту, здійснюєт ься під час вивчення предметів "Основи здоров'я" та "Захист України".

Практичне закріплення теоретичного матеріалу здійснюється шляхом щорічного проведення Дня цивільного захисту.

практичного тренування щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації учасників освітнього процесу не рідше одного разу на пів року;

Дня цивільного захисту та Тижня знань з основ безпеки життєдіяльності у закладах професійної-технічної та загальної середньої освіти;

Тижня безпеки дитини у закладах дошкільної освіти.

На нашу думку, навчальні тренування дуже важливі, окрім евакуації варто навчати дітей і поведінці порядку дій у різноманітних надзвичайних ситуаціях.

В інших країнах радять проводити 3 протипожежних навчання на рік і як мінімум одне повне тренування з різних видів безпеки за різними видами сценаріїв, у різний час.

Ці тренування варто розглядати як реальні події, без попередження учнів, що навчить діяти та адаптуватися у реальній ситуації.

Але перед цим за декілька днів/тижнів варто провести навчання учнів у класах для ознайомлення з процедурами дій.

РОБОТА З УЧНЯМИ ТА СТУДЕНТАМИ ЩОДО ЗАПОБІГАННЯ ТЕРОРИСТИЧНИХ СИТУАЦІЙ

У посібнику "Запобігання насильству в школах", яке розробило Федеральне бюро розслідувань, зібрані практичні поради досвідчених шкільних офіцерів щодо запобігання надзвичайних ситуацій та терористичних актів. Ці рекомендації можна використати й педагогам для запобігання насильству. Адже нещодавнє повідомлення

про запобігання терористичного акту в одному з коледжів, свідчить про те, що в Україні можливі такі випадки.

У посібнику зазначається, що учні та студенти є певним ключем до безпеки школи й проведення з ними постійних тренувань гарантує, що вони буду знати та відповідно діяти під час потенційно небезпечних або загрозливих ситуацій. Важливо враховувати, що:

атаки на школи не випадкові й часто плануються заздалегідь;

у більшості випадків про атаку на школи знали інші особи, але не повідомляли про цю загрозу через страх, або не вірили, що загроза реальна, або не знали, до кого звернутися за порадою, або через брак часу;

перед нападом з'являються певні попереджувальні знаки;

у більшості випадків насильства, які скоєні учнем, він мав певні проблеми з поведінкою.

Поради педагогам, як комунікувати з учнями та студентами щодо безпеки:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
домедична допомога

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час захоплення шкільного транспорту

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час надзвичайної ситуації в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час пожежі в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час телефонного тероризму в школі

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час теракту в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що таке надзвичайна ситуація

# data[].attributes.attachment_link.title
Дії учасників освітнього процесу в разі надзвичайних ситуацій

# data[].attributes.attachment_link.description
Чи знає кожен із нас, як діяти у разі надзвичайної ситуації? Чи знаєте ви правила, які можуть зберегти ваше життя, життя учнів, студентів та співробітників, рідних і близьких? Чи не розгубитеся ви у разі надзвичайної ситуації, знаючи правила, якщо практично ніколи не тренувалися? І в суспільст

# data[].attributes.headline
Що таке вірус (м/ф)

# data[].attributes.subject
Що таке вірус (м/ф)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ArteFact - Українська інфографіка

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке віруси та як врятуватися від них?

# data[].attributes.headline
Онлайн-гра «Суперкоманда проти мін!»

# data[].attributes.subject
Онлайн-гра «Суперкоманда проти мін!»

# data[].attributes.attachment_link.title
Суперкоманда проти мін!

# data[].attributes.attachment_link.description
Завдання від Суперкоманди проти мін! Зможеш пройти тест супергероїв з майбутнього?

# data[].attributes.headline
Відео "Мінна безпека"

# data[].attributes.subject
Відео "Мінна безпека"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ПЕДАГОГ-ОРГАНІЗАТОР

# data[].attributes.headline
Мобільна гра "РятівничоК"(додаток на google play)

# data[].attributes.subject
Мобільна гра "РятівничоК"(додаток на google play)

# data[].attributes.attachment_link.title
Рятівничок – Додатки в Google Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Відчуй себе справжнім героєм!

# data[].attributes.headline
Онлайн тест "Як добре ти знаєш ПДР?"

# data[].attributes.subject
Онлайн тест "Як добре ти знаєш ПДР?"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
MAMABOOK - найкращий український сайт для батьків

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Безпека на дорозі рятує життя. Про це слід нагадувати дітям змалечку. Наш сайт Mamabook підготував цікавий тест, який допоможе в ігровій формі освоїти дитині основні правила дорожнього руху.

Цей тест дитина може пройти самостійно чи за допомогою батьків. Також це буде чудова перевірка знань учнів при проведенні тематичних шкільних уроків чи класних годин.

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн-тест для дітей: як добре ти знаєш правила дорожнього руху

# data[].attributes.attachment_link.description
Цікавий тест на правила дорожнього руху для дітей. Безкоштовні онлайн-тести для дітей українською мовою.

# data[].attributes.headline
Правила безпеки при поводженні з електричними приладами

# data[].attributes.subject
Правила безпеки при поводженні з електричними приладами

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Кожен день ти користуєшся електричними приладами, але потрібно знати, що вони криють у собі небезпеку. Так, дія електричного струму на людину може призводити до електричних травм та пошкоджень, таких як скорочення м'язів, що супроводжується сильним болем, втратою свідомості, порушенням роботи серця чи дихання (або обох цих порушень разом). Іноді трапляються нещасні випадки від дії електричного струму, які приводять до смерті людини. Та щоб уникнути багатьох неприємностей, тобі достатньо завжди пам'ятати та дотримуватись правил безпеки при поводженні з електричними приладами:

* Електронагрівальні прилади, такі як електрочайник, електросамовар, електропраска, електрокамін та інші, потрібно включати в електромережу справними.

* Якщо ти дивишся телевізор, а екран погас або почав миготіти, ні в якому разі не можна по ньому стукати. Він може загорітися або навіть вибухнути. Його треба негайно вимкнути.

* Якщо щось потрапило до телевізора, радіоприймача та інших електроприладів, які працюють, треба в першу чергу їх вимкнути. Ні в якому разі не можна лізти туди олівцем чи іншим предметом, коли електроприлад увімкнутий.

* Переважна кількість побутових електроприладів є переносними, і при цьому часто виникає пошкодження їх ізоляції. Також буває, що електричний дріт обірвався чи оголився. У таких випадках ні в якому разі не торкайся оголених місць, бо це може призвести до травми. Не залишайте без нагляду увімкненими в розетку електроприлади.

* Забороняється тягнути за електричний шнур руками, тому що він може обірватися і вразити електричним струмом.

* Не можна заповнювати водою ввімкнені в електромережу чайники, кавоварки, каструлі.

* Не торкайся мокрими руками та не витирай вологою ганчіркою електричні кабелі, штепсельні розетки, вимикачі, інші електроприлади, ввімкнені в електромережу.

* Не можна підвішувати речі на кабелі.

* Не можна бавитись із штепсельними розетками - це загрожує твоєму життю.

* Коли ідеш з дому - всі електроприлади мають бути вимкнені.
Використання електричних приладів не за призначенням або невміле користування ними, може призвести до пожежі!
Але якщо вже так сталося, що електричне обладнання загорілося, то перш за все потрібно:

* вимкнути електрорубильник. (А ти знаєш, де знаходиться електрорубильник твого помешкання? Якщо ні, тоді негайно попроси своїх батьків показати тобі його і навчити, як ним користуватися!)

* Якщо знеструмити електромережу неможливо, то слід пам'ятати: не можна застосовувати для гасіння воду та пінні вогнегасники, можна лише порошкові;

* терміново телефонуй за номером 101 і викликай пожежників на допомогу.
Якщо електроприлад зайнявся, спробуй діяти за такою схемою:
* обмотай руку сухою ганчіркою, висмикни вилку з розетки;

* накрий палаючий предмет ковдрою;

* повідом дорослих про пожежу.
Під час прогулянки ЗАБОРОНЯЄТЬСЯ:
* підходити до оголених дротів і чіпати їх руками;

* розводити багаття, запускати повітряних зміїв під лініями електропередач;

*гратись поблизу підстанцій.

Якщо не забувати ці прості правила, то можна уникнути багатьох неприємностей.
Пам'ятай, несправності в електромережі й електричних приладах може усунути лише спеціаліст-електрик!
ПРЕЗЕНТАЦІЇ, ІНФОРМАЦІЙНІ ВІДЕО

✔ Презентація "Правила користування електричними приладами" (6 клас) ( завантажити)

✔ Презентація "Електроприлади навколо нас" ( завантажити)

✔ Правила безпеки з Вольтиком ( завантажити)

✔ Безпечне користування побутовими електроприладами (завантажити)
В дані розробці наведено приклад проведення уроку з мотивацією, теоретичними матеріалами посиланням на відео, та перевіркою знань учнів
БЕСІДИ, ІНФОРМАЦІЙНІ ВІДЕО

✔ ПРАВИЛА БЕЗПЕКИ КОРИСТУВАННЯ ЕЛЕКТРОПРИЛАДАМИ ПРИ ПОВОДЖЕННІ З ДЖЕРЕЛАМИ ЕЛЕКТРОСТРУМУ (4 години) ( завантажити)
Заняття 1. Тема. Поняття про джерела струму. Їх небезпечність для життя і здоров'я людини (листопад) Заняття 2. Тема. Правила поводження з побутовими електроприладами: праскою, холодильником, пральною (швейною) машиною, електроплитою тощо (січень) Заняття 3. Тема. Правила поведінки при виявленні обірваного електричного дроту (квітень) Заняття 4. Тема. Правила поведінки поблизу електрощитової, лінії електропередач (травень)
✔ Бесіда на тему: "Правила поводження з побутовими електроприладами: праскою, холодильником, пральною ( швейною ) машиною, електроплитою тощо" ( завантажити)

✔ Відеоурок з дитячої електробезпеки від Прикарпаттяобленерго

✔ Правила електробезпеки

✔ Електроприлади - Фокс і Трот

✔ Заняття з БЖД для дітей про електрику та електроприлади

✔ Відеопрезентація "Правила безпеки при користуванні електроприладами"

✔ Енергетика очима дітей. Поради Лампочкіна ( завантажити)

ТЕСТИ

✔ Тест: Побутові електроприлади. Загальні правила користування побутовими електроприладами ( завантажити)

✔ Тест: Безпека користування електроприладами у побуті ( завантажити)

# data[].attributes.attachment_link.title
Правила безпеки при поводженні з електричними приладами: добірка корисних матеріалів для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.description
Кожен день ти користуєшся електричними приладами, але потрібно знати, що вони криють у собі небезпеку. Так, дія електричного струму на людину може при­зводити до електричних травм та пошкоджень, таких як скорочення м'язів, що супроводжується сильним болем, втратою свідомості, порушенням роботи серця чи дихання (або обох цих порушень разом).

# data[].attributes.headline
Пам'ятка Протидія тероризму

# data[].attributes.subject
Пам'ятка Протидія тероризму

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'ятка протидія терооризму

# data[].attributes.headline
Брошюра для підлітків Азартні ігри

# data[].attributes.subject
Брошюра для підлітків Азартні ігри

# data[].attributes.attachment_link.title
Брошюра Азартні ігри

# data[].attributes.headline
Курс по інклюзії на ed-era

# data[].attributes.subject
Курс по інклюзії на ed-era

# data[].attributes.attachment_link.title
Школа для всіх | EdEra

# data[].attributes.attachment_link.description
Курс про організацію інклюзивного освітнього середовища

# data[].attributes.attachment_link.title
Онлайн-курс для вчителів

# data[].attributes.attachment_link.description
Для переходу на курс натисніть на картинку нижче: 📣 Український інститут розвитку освіти спільно з Дитячим фондом ООН (UNICEF Ukraine) презентують онлайн-курс "Професійна діяльність учителя в умовах цифрового освітнього середовища" Цей курс для 🟨 вчителів 🟨 студентів педагогічних спеціальностей 🟨 усіх, хто навчає дітей і цікавиться НУШ Про що ви дізнаєтеся під час вивчення курсу: 🟨 Що таке інформаційно-цифрова компетентність учителя та як її розвивати?

# data[].attributes.headline
Розумію: курс з психологічно-емоційної підтримки для вчителів та шкільних психологів

# data[].attributes.subject
Розумію: курс з психологічно-емоційної підтримки для вчителів та шкільних психологів

# data[].attributes.attachment_link.title
Розумію: Курс з психологічно-емоційної підтримки для вчителів та шкільних психологів

# data[].attributes.attachment_link.description
Ми, дорослі, маємо подбати про власний емоційний стан, і лише тоді можемо повною мірою дбати про наших дітей: удома та в класі.
Ми поєднали теорію та практику психології і нейрофізіології, тому наш курс — це мандрівка до внутрішнього світу людини. Ця подорож — пʼять модулів, що обʼєднують дослідження від провідних світових експертів і практичний досвід найкращих українських учителів та психологів. Запропоновані нами інструменти є універсальними: їх може використовувати кожен та кожна в офлайн- і онлайн-навчанні. Ми розуміємо вікові особливості учнівства та пропонуємо інструментарій з їх урахуванням. Ми ділимося досвідом індивідуалізації освітнього процесу: в умовах війни це набуває актуальності, як ніколи до того. А ще наш курс живий. Під час навчання ви зможете долучитися до практичних зустрічей в освітньому колі та отримати відповіді на запитання, що виникають у вас у роботі з дітьми та наодинці з собою.
Через цей курс ми, команда “Освіторії” та партнери, звертаємося до кожного українського вчителя зі словами: “Я тебе розумію”.

# data[].attributes.headline
Освітня платформа "Уміти": база ресурсів, курси підвищення кваліфікації (платні), вебінари

# data[].attributes.subject
Освітня платформа "Уміти": база ресурсів, курси підвищення кваліфікації (платні), вебінари

# data[].attributes.body
Освітня платформа "Уміти": база ресурсів, курси підвищення кваліфікації (платні), вебінари

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Освітня платформа для педагогів
Плекаємо освіту України через якісний професійний розвиток освітян.

Платформа "УМІТИ" є суб'єктом підвищення кваліфікації. Наші освітні пропозиції завжди з актуальних тем, відповідають державним вимогам і рекомендуються до зарахування педпрацівнику як підвищення кваліфікації згідно Закону України "Про освіту", Постанов КМУ № 800 від 21.08.2019 та № 1133 від 27.12.2019.

Про суб'єкта й сертифікати Усі теми підвищення кваліфікації Реєстр сертифікатів

Вебінари мають унікальний формат, схожий на пізнавальні телешоу: ведучий знаходиться в віртуальній студії та проводить вікторину за темою вебінара. Перегляд доступний безкоштовно, сертифікат - платно. Учасники вікторини можуть отримати сертифікат у подарунок.

Переглянути всі вебінари

Курси підвищення кваліфікації з різних напрямів по 4 та 30 год. Розпочати навчання можна будь-коли, завжди доступна консультація з тьютором, кінцевих термінів немає. Перегляд матеріалів 4-годинних курсів безкоштовний. Сертифікат видається одразу після проходження курсу (платно).

Нове додане:

Це каталог Інтернет-джерел, який полегшує підготовку до занять. Тут містяться посилання на відео, дидактичні матеріали та наочність за класами, предметами й темами згідно чинних навчальних програм. Використання повністю безкоштовне.

Оберіть потрібний клас:

Це каталог Інтернет-джерел за термінами, поняттями, явищами, де містяться посилання на відео, зображення, інтерактивні завдання, публікації. Використання повністю безкоштовне. Знаходити потрібне можна за напрямом (предметом) або ключовим словом. База оновлюється щодня згідно ваших запитів.

Нове додане:

Це каталог ідей, корисних посилань та рекомендацій з актуальних педагогічних тем. Контент у цьому каталозі згенеровано нейромережами. Використання повністю безкоштовне. Знаходити потрібне можна за тематичною категорією або ключовим словом. База оновлюється щотижня згідно ваших запитів.

Нове додане:

Дидактичні матеріали в цифровому вигляді, які урізноманітнюють або збільшують ефективність навчання. Більшість з цих розробок є ексклюзивними: їх немає на інших сайтах. Після придбання автоматично відкривається доступ до завантаження.

Нове додане:

Переглянути всі розробки

Інтелектуальне дозвілля з практичною користю.

Щотижня (з понеділка до неділі) ви можете розв'язувати головоломки на швидкість і змагатись за першість у рейтингу. Винагорода - 250 грн на бонусний рахунок (ці кошти можна витратити на підвищення кваліфікації чи придбання розробок). Щоб потрапити в рейтинг, у кожному тижневому змаганні потрібно зіграти мінімум 2 рази. Ваш загальний результат - це середній витрачений час на всі розв'язані головоломки протягом тижня. Чим цей час менший, тим вище ви в рейтингу.

Поточне тижневе змагання триває до 29.10.2023, 23:45.

Дізнатись більше та зіграти

У нас велика спільнота, тому ми здатні на багато!

Тут можна регулярно донатити від 25 грн на потреби ЗСУ. На знак вдячності ми даруємо вам добірки корисних матеріалів для роботи. Щодня нова добірка.

Збір до фонду "Учитель іде в ЗСУ" на поточні потреби педагогів на фронті..

Задонатити й отримати подарунок

Актуальна база педагогічних вакансій з 2645 сайтів з працевлаштування в Україні. Інформація надається агрегатором Jooble. Компанія постійно працює над тим, щоб процес працевлаштування був максимально комфортним та швидким для пошукача.

Фейсбук-спільнота "Уміти вчити" - одна з найбільших освітянських спільнот в Україні (понад 170.000 учасників), де педагоги обмінюються досвідом, публікують професійні новини та запрошують на заходи. Можна вільно робити до 3 дописів на тиждень, а також замовити просування комерційних дописів.

Вебінари, поради й інструкції з використання штучного інтелекту та інших сучасних технологій в освіті. Щоб підписатись, відкрийте канал і натисніть кнопку підписки.

Відкрити й підписатись

У Viber-каналі "Уміти вчити" публікуємо методичні матеріали, ідеї та поради, найперше оголошуємо про нові курси, вебінари, розробки. У цьому каналі немає спілкування, тож він не відволікатиме вас від роботи й відпочинку.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
кваліфікації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
педпрацівники

# data[].attributes.attachment_link.title
Освітня платформа для педагогів

# data[].attributes.attachment_link.description
Курси, вебінари, бази ресурсів, розробки та ін.

# data[].attributes.headline
Тести, ігри з різних предметів для дітей від 3 років до...

# data[].attributes.subject
Тести, ігри з різних предметів для дітей від 3 років до...

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
від Петро Спатар

# data[].attributes.attachment_link.title
Learning.ua - завдання з математики, мови, читання та ЗНО онлайн

# data[].attributes.attachment_link.description
Онлайн тести, інтерактивні завдання на найбільшому порталі інтерактивної дошкільної та шкільної електронної освіти з математики, української мови та читання

# data[].attributes.headline
Навчаємося у грі

# data[].attributes.subject
Навчаємося у грі

# data[].attributes.attachment_link.title
LearningApps - interactive and multimedia learning blocks

# data[].attributes.attachment_link.description
LearningApps - interactive and multimedia learning blocks

# data[].attributes.headline
Формулюємо мету уроку і визначаємо очікувані результати

# data[].attributes.subject
Формулюємо мету уроку і визначаємо очікувані результати

# data[].attributes.attachment_link.title
Дієслова за Блумом

# data[].attributes.headline
Шаблони для аплікацій, сторення інтерактивних аркушів тощо

# data[].attributes.subject
Шаблони для аплікацій, сторення інтерактивних аркушів тощо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Розвиток дитини

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сайт "Розвиток дитини" - джерело корисної інформації. Поради й завдання, розміщені на сайті, призначені для найліпших у світі батьків, адже допомагають їм виховувати дітей щасливими, обираючи правильний шлях їх розвитку. Любов, турбота та радість - почуття, яких потребує кожна дитина. Піклування батьків про свою дитину та корисна інформація для них - запорука формування розумного, всебічно розвиненого, задоволеного малюка. "Розвиток дитини" - найкращий сайт для батьків та дітей!

Розвиток і виховання дітей - поради та напутні слова

Малюк починає розвиватися ще в матусиному животику. Він реагує на голоси, дотики, емоції, розвиваючи увагу, слух та уяву. "Розвиток дитини" - саме таку назву має окремий розділ нашого сайту, присвячений цим та іншим особливостям розвитку малюка. Цей розділ постав на основі розмірковувань, сумнівів та запитань батьків. Що потрібно мамі, котра має те чи інше важливе запитання щодо виховання дитини? Усього лише переглянути відповідь на нашому сайті!

Ось, наприклад, коротка інформація про етапи розвитку дітей:

До року в дитини формуються слух, зір, пам'ять, увага, мовлення. Малюк пізнає світ за допомогою почутих звуків та побачених предметів, тому мамі й татові потрібно розмовляти з дитиною, посміхатися, показувати яскраві іграшки, шуміти ними. Це сприятиме розвитку в дитини уміння спілкуватися. Коли малюк вчиться тримати голову, ставати на ніжки, сидіти, то починає виявляти силу волі. Дивовижна завзятість! Чи не так?

У віці 1-3-х років малюки розвивають мовлення. Варто знати, що ефективною і простою вправою для розвитку дитячого мовлення є імітація звуків тварин. При цьому зауважте, що діти легше засвоюють та запам'ятовують нову інформацію вранці, після сніданку. Відвідування зоопарку чи подорож у село, перегляд документального фільму про тварин сприятимуть розвитку мовлення та уяви. У такому віці також формується характер. Дисциплінованість - основа формування гарного характеру. Детальну інформацію про сучасні підходи до розуміння поняття "дисципліна" у вихованні дітей доступно викладено в окремому розділі нашого сайту.

У віці 3-5-ти років розвиток дітей пов'язаний із відвідуванням дитячого садка. Там вони вчаться малювати, розповідати короткі віршики, співати пісень, зв'язно говорити, грати в логічні ігри, писати цифри, розрізняти форми та розмір. Заняття в дитсадку покращують пам'ять, мовлення, мислення, фантазію, дрібну моторику малечі. Батькам варто вдосконалювати ці вміння вдома.

У віці 6-7-ми років розвиток дитини відбувається шляхом ігор з однолітками, а також цьому сприяють посильна робота по дому й розвивальні заняття.

Ранній розвиток дітей - переваги та недоліки

Розвиток і виховання дитини - надважливе завдання. Як відомо, фахівцями створено спеціальні навчальні методики, які допомагають змалечку розвивати дитину.

Щастя дитини є запорукою, найважливішим елементом її розвитку. Батькам варто прочитати на нашому сайті й проаналізувати поради і правила, що допоможуть їм прийняти рішення щодо вибору найкращих шляхів розвитку дитини.

Сайт "Розвиток дитини" також надає батькам змогу ознайомитися з недоліками та перевагами раннього розвитку дитини. Наприклад, до недоліків належить скорочення вільного часу для ігор, переглядів мультфільмів тощо, оскільки ранній розвиток дітей передбачає щоденні навчальні заняття. У підсумку дитинство такого малюка може дещо відрізнятися від дитинства його однолітків. Крім того, малеча може перевтомитися, спохмурніти й розпочати капризувати.

Водночас до переваг раннього розвитку дітей належить ​​раннє формування пам'яті, логічного мислення, волі, розуму. Це досягається за допомогою розвивальних занять. У віці 1-2-х років діти вчаться іноземних мов, розрізненню кольорів, форм предметів, запахів. Такий малюк за інтелектом може переважати однолітків.

Разом із тим, не виключені конфлікти, негативні емоції, зарозумілість. Як їх уникнути? Відповіді фахівців із цих непростих питань представлені в окремому розділі нашого сайту.

Цікаві головоломки, "розвивалки" та практичні завдання для дітей

Зорієнтуватися в цих категоріях завдань для дітей допоможуть підготовлені фахівцями розділи нашого сайту. Лише наведіть курсор - і перед вами з'являться цікаві завдання для розвитку і підготовки дитини до школи:

1. Дитячі головоломки - ребуси, пазли, лабіринти, кросворди, що розвивають у малюків логічне мислення, пам'ять, увагу, моторику рук.

2. "Розвивалки" для дітей вчать їх нових навичок, формуючи ті чи інші психологічні якості, і включають нескладні лабіринти, картинки з предметами для асоціацій, інструкції з приготування повноцінної страви з інгредієнтів, алгоритми щодо наведення порядку в шафі, вправи на вибір потрібної частини цілого предмета, ігри та аплікації.

3. Практичні завдання для дітей різного віку розвивають дрібну моторику, увагу, мислення. Це математичні завдання, вправи на перевірку правопису, малювання. Завдання з визначення геометричних фігур, кольорів, кількості є ефективними для тренування пам'яті та мислення дітей.

Відвідання сайту "Розвиток дитини" дасть батькам змогу з'ясувати всі нюанси, пов'язані з вихованням і розвитком дітей. Сайт для мам і татусів - корисний, інформативний та надихаючий. Як виховувати дітей? Відповідь зовсім поруч!

# data[].attributes.attachment_link.title
Розвиток дитини - сайт для розумних батьків

# data[].attributes.attachment_link.description
Все для розвитку та виховання вашої дитини: творчі та практичні завдання, експерименти, статті з розвитку, виховання та психології дитини

# data[].attributes.headline
Рефлексія у навчанні. Дієві методики та потреби

# data[].attributes.subject
Рефлексія у навчанні. Дієві методики та потреби

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Promethean інтерактивні панелі для освіти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Рефлексія - невід'ємна частина сучасного навчального процесу, яка рухає студентів через переживання, роздуми, концептуалізацію та експерименти. Іншими словами, рефлексія це така частина навчання, яка допомагає осмислити як матеріал, так і сам процес. Рефлексія сьогодні часто відбувається в учнів органічно, але хаотично без професійної координації з боку вчителя. Рефлексія часто заохочується лише після оцінювання чи відгуку, а не є звичайною частиною всіх уроків.

У звіті Promethean про стан навчання у 2023-2024 роках зазначається, що цей інструмент став особливо цінним для студентів на особистому та академічному рівнях.

Що таке рефлексивне навчання?

Час для рефлексії не обов'язково має припадати наприкінці уроку як завершальний пленарний урок. Свідомий аналіз слідує за кожною діяльністю, досвідом або експериментом, щоб студенти могли усвідомити, чого вони досягли та як вони досягли цього результату.

Рефлексія може бути узгоджена з конкретними цілями навчання, а також з індивідуальними цілями чи особистими результатами, такими як те, як учні співпрацювали з іншими, успіхи та слабкості. Це має на меті мотивувати студентів аналітично та критично мислити про свою продуктивність, а також спостерігати, як взаємодіють поняття, процеси та навички.

Які переваги рефлексії в освіті?

Час на роздуми може покращити запам'ятовування, допомагаючи учням опрацьовувати та засвоювати вміст, переконавшись, що вони повністю розуміють концепцію. Якщо це робити повільно, цей досвід буде менш важким для учнів зі змішаними здібностями та доступнішим для учнів із особливими освітніми потребами (ООП). Роздуми можуть полегшити особливо стресові періоди, такі як сезон іспитів.

Рефлексія в освіті заохочує мислення до зростання, даючи час для визнання прогресу, сильні сторони для святкування та слабкі сторони для вдосконалення. Учні можуть усвідомити кроки, які вони зробили для досягнення результату, більше думаючи про процес і навички, які вони вивчають, а не пасивно їх повторювати. Це також дає змогу учням визначити навички, які можна перенести на інші предмети чи завдання.

Рефлексія підтримує соціально-емоційні потреби студентів, такі як емпатія, емоційний інтелект та інші навички міжособистісного спілкування, одночасно з їхнім академічним розвитком. І згідно зі Звітом від Promethean про стан технологій в освіті за 2023-2024 роки, більшість викладачів погоджуються, що технології допомагають підтримувати соціально-емоційні потреби учнів.
Резюмуючи переваги рефлексії у навчанні можна відзначити наступне:

1. Рефлексія на уроці сприяє розвитку критичного мислення. Коли діти аналізують свій досвід та дії, вони вчаться оцінювати різні точки зору і робити обґрунтовані висновки.

2. Рефлексія допомагає розвивати метакогнітивні навички. Це вміння усвідомлювати і контролювати власні процеси мислення, що є ключовим для ефективного навчання.

3. Рефлексія сприяє покращенню саморегуляції. Діти вчаться ставити цілі, планувати свої дії, моніторити прогрес та вносити корективи.

4. Рефлексія під час навчання підвищує емоційну грамотність та розвиває емоційний інтелект. Діти вчаться усвідомлювати свої емоції, розуміти причини їх виникнення та керувати ними.

5. Рефлексія стимулює розвиток комунікативних навичок. Обговорення власного досвіду з однолітками або вчителем сприяє розвитку вміння висловлювати свої думки та слухати інших.

Як школи цього року підтримують соціально-емоційні потреби учнів?

У всесвітньому опитуванні Promethean 2023-2024 років взяли участь понад 1700 вчителів, а також, адміністратори навчальних закладів, ІТ-спеціалісти навчальних закладів та батьки, щоб ми могли зрозуміти, що впливає на навчання в класі та поза ним.

Цьогорічний звіт про стан технологій в освіті малює глибоку картину сучасного освітнього ландшафту та роль, яку інтерактивні панелі та інші цифрові навчальні технології відіграють у соціально-емоційному навчанні (дивіться більше у статті " 5 причин впровадження в освіту соціально-емоційного навчання ") та залученні учнів. Саме завдяки таким технологіям з'являються можливості використовувати інструменти соціально-емоційного навчання, зокрема рефлексію, простіше та без зайвого навантаження на час заняття.

Методики та інструменти рефлексії на уроці

Рефлексія може бути інтегрована в навчальний процес через різні методи, такі як письмові щоденники, групові дискусії, індивідуальні бесіди або творчі завдання. Це дозволяє дітям не лише засвоювати нові знання, а й розвивати важливі життєві навички, які допоможуть їм у майбутньому.

Ось кілька конкретних інструментів та методик проведення рефлексії під час уроку:

1. Щоденники рефлексії: діти ведуть особисті щоденники, де записують свої думки, почуття та враження щодо пройденого матеріалу або виконаних завдань. Це допомагає їм усвідомлювати свій навчальний процес і вчитися на власному досвіді.

2. "Коло обговорення": після завершення уроку учні сідають у коло і діляться своїми враженнями, що вони дізналися, що було складним, що сподобалося. Це стимулює групову рефлексію і сприяє розвитку комунікативних навичок.

3. Метод "Плюс-Мінус-Цікаво" (ПМЦ): учні аналізують пройдену тему або завдання за трьома категоріями: що було позитивним (плюс), що викликало труднощі або не сподобалося (мінус), і що було цікавим або новим (цікаво). Це допомагає структурувати рефлексію і робить її більш цілеспрямованою.

4. Методика шести капелюхів Боно: вона дозволяє розділити обговорення питання на 6 точок зору чи напрямків, а після отримати комплексну думку та відповідь на питання.

Ці методики сприяють глибшому розумінню та усвідомленню навчального процесу, допомагаючи дітям розвивати важливі навички.

Приклади застосування методики рефлексії шести капелюхів Едварда де Боно

Методика шести капелюхів Едварда де Боно є потужним інструментом для проведення рефлексії на уроці. Ось конкретний приклад, як її можна застосувати на уроці:

Тема уроку: Екологія та збереження довкілля

Після завершення уроку вчитель проводить рефлексію з учнями, використовуючи шість умовних капелюхів, які вдягають учні для відповідного напрямку обговорення питання.

- Учитель запитує учнів про конкретні факти та інформацію, яку вони дізналися на уроці. Наприклад: "Які основні джерела забруднення повітря ми розглядали?"

Червоний капелюх (емоції):

- Учитель просить учнів поділитися своїми емоціями щодо теми. Наприклад: "Як ви почувалися, коли дізналися про масштаби забруднення океанів?"

Чорний капелюх (негативні аспекти):

- Учитель просить учнів висловити свої побоювання або негативні аспекти теми. Наприклад: "Що вас найбільше тривожить у питанні глобального потепління?"

Жовтий капелюх (позитивні аспекти):

- Учитель пропонує учням обговорити позитивні моменти або можливості. Наприклад: "Які позитивні зміни можуть відбутися, якщо ми всі почнемо сортувати сміття?"

Зелений капелюх (креативність):

- Учитель стимулює учнів до креативних рішень та ідей. Наприклад: "Які інноваційні рішення ми можемо запропонувати для зменшення використання пластику?"

Синій капелюх (управління процесом):

- Учитель підсумовує обговорення, підводить висновки та планує подальші дії. Наприклад: "Які кроки ми можемо зробити вже сьогодні, щоб зменшити наш вплив на довкілля?"

Застосування методики шести капелюхів допомагає учням розглянути тему з різних точок зору, сприяє глибшому розумінню та розвиває критичне мислення.

Ось ще один приклад застосування методики шести капелюхів для обговорення питання введення шкільної форми, де діти розподіляються на шість груп і кожна група відповідає за свій капелюх і представляє конкретний напрямок.

Тема: Введення шкільної форми

Підготовка: Розподіліть клас на шість груп, кожній групі дайте певний "капелюх" і поясніть їх роль.

- Завдання: зібрати і представити факти про шкільну форму.

- Приклад: "Які школи вже мають шкільну форму? Яка середня вартість шкільної форми? Чи є дослідження про вплив форми на навчання?"

Червоний капелюх (емоції):

- Завдання: висловити емоції та відчуття щодо шкільної форми.

- Приклад: "Як ми почуваємося щодо обов'язкового носіння шкільної форми? Чи відчуваємо ми гордість, незручність або інші емоції?"

Чорний капелюх (негативні аспекти):

- Завдання: визначити можливі негативні сторони введення шкільної форми.

- Приклад: "Які проблеми можуть виникнути з введенням форми? Чи це обмежує індивідуальність? Чи може бути форма дорогим задоволенням для деяких родин?"

Жовтий капелюх (позитивні аспекти):

- Завдання: визначити позитивні сторони введення шкільної форми.

- Приклад: "Які переваги шкільної форми? Чи сприяє вона почуттю спільноти? Чи допомагає вона зменшити соціальну нерівність?"

Зелений капелюх (креативність):

- Завдання: запропонувати креативні ідеї щодо шкільної форми.

- Приклад: "Як можна зробити форму більш цікавою та привабливою? Чи можна створити різні варіанти форми для різних сезонів? Чи можемо ми організувати конкурс на дизайн форми?"

Синій капелюх (управління процесом):

- Завдання: керувати обговоренням, підсумовувати і представляти загальні висновки.

- Приклад: "Які основні точки зору ми почули сьогодні? Які висновки можемо зробити? Які кроки пропонуємо далі?"
Проведення заняття:
- Вчитель пояснює мету заняття і розподіляє ролі кожній групі.

- Кожна група працює над своїм завданням, обговорює і готує презентацію.

- Кожна група представляє свої висновки і пропозиції перед класом.

- Після презентацій вчитель організовує загальну дискусію, де учні можуть ставити питання одна одній групі і обговорювати почуте.

- Група, що відповідає за "керування процесом" озвучує висновки обговорення, акцентує увагу на ключових моментах і формулює загальне рішення.

Такий підхід дозволяє учням не лише вивчити тему з різних аспектів, але й розвивати навички роботи в команді, критичне мислення та творчий підхід до вирішення проблем.

Рефлексія в умовах дистанційного навчання

Рефлексія під час онлайн-навчання, особливо у дистанційному форматі, має надзвичайно важливе значення. Ось кілька причин, чому вона є такою важливою і які переваги вона надає:

Покращення самостійності та відповідальності:

- Онлайн-навчання вимагає більшої самостійності від учнів. Рефлексія допомагає учням усвідомити власні навчальні процеси, зрозуміти свої сильні та слабкі сторони, що сприяє розвитку відповідальності за своє навчання.

Глибше засвоєння матеріалу:

- Відсутність безпосереднього контакту з викладачем може ускладнити процес засвоєння нової інформації. Рефлексія допомагає учням обдумати і глибше зрозуміти вивчений матеріал, оскільки вони знову і знову повертаються до нього у своїх думках.

Розвиток навичок саморегуляції:

- У дистанційному навчанні важливо вміти планувати і контролювати свій час. Рефлексія сприяє розвитку цих навичок, оскільки учні аналізують, як вони організовували своє навчання і що можна покращити.

Зменшення почуття ізоляції:

- Дистанційне навчання може призводити до почуття ізоляції. Рефлексія, особливо у формі групових обговорень або письмових завдань, може допомогти учням відчути зв'язок з іншими і зрозуміти, що вони не самотні у своїх труднощах.

Підтримка мотивації учнів:

- Постійна рефлексія допомагає учням усвідомити свої досягнення, що підвищує їх мотивацію. Вони бачать прогрес, навіть якщо він здається незначним.

Розвиток критичного мислення:

- Рефлексія стимулює учнів критично оцінювати свою роботу, що є важливим аспектом критичного мислення. Вони вчаться аналізувати, робити висновки і пропонувати покращення.

7. Відсутність безпосереднього зворотного зв'язку:

- В умовах відсутності миттєвого зворотного зв'язку від вчителя, учні потребують інструментів для самооцінки і самоконтролю. Рефлексія стає таким інструментом, допомагаючи їм оцінити свої успіхи та проблеми самостійно.

8. Адаптація до нових умов:

- Дистанційне навчання вимагає від учнів адаптації до нових умов. Рефлексія допомагає їм розуміти свої відчуття, потреби та труднощі, що сприяє кращій адаптації.

9. Підтримка психологічного благополуччя:

- Постійне осмислення власного навчання і самопочуття допомагає учням краще управляти стресом і зберігати позитивний настрій.

Впровадження рефлексії в онлайн-навчання може включає вже знайомі нам методи, але з використанням цифрових засобів: написання віртуальних щоденників, участь у форумах, проведення регулярних обговорень у віртуальних класах, а також індивідуальні бесіди з вчителем онлайн. Це допоможе учням зберігати мотивацію і досягати успіху в навчанні навіть у віддаленому форматі. Інтерактивні панелі Promethean це доступний інструмент для вчителя, який допомагає запустити важливі процеси та методики навчального процесу в аудиторії та з учнями, що навчаються дистанційно безшовно поєднуючи перших та других в єдиному потоці розвитку. Дізнатися більше про можливості навчального обладнання Promethean можна у методистів команди Promethean Україна.

# data[].attributes.attachment_link.title
Рефлексія у навчанні. Дієві методики та потреби - Promethean інтерактивні панелі для освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Як рефлексія допомагає покращити засвоєння навчального матеріалу та збільшити ефективність навчального часу на заняттях. Дієві методики та поради

# data[].attributes.headline
Сервіс з головоломками (Навчання та повторення математичних задач для дітей молодшого шкільного віку)

# data[].attributes.subject
Сервіс з головоломками (Навчання та повторення математичних задач для дітей молодшого шкільного віку)

# data[].attributes.attachment_link.description
Завдання з математики для дітей початкової школи

# data[].attributes.headline
Як перетворити шаблон зображення у якісну ілюстрацію: Scribble Diffusion

# data[].attributes.subject
Як перетворити шаблон зображення у якісну ілюстрацію: Scribble Diffusion

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Нейромережа - це комп'ютерна програма, яка імітує роботу людського мозку і використовується для вирішення різноманітних задач, зокрема в області обробки зображень. Нейромережі можуть навчатися розпізнавати зображення та виконувати різні завдання, такі як класифікація, сегментація, відновлення та перетворення зображень.
Одним з цікавих застосувань нейромереж є перетворення шаблону зображення на якісну ілюстрацію. Один зі способів цього перетворення - Scribble Diffusion, який використовує глибинні нейронні мережі для створення ілюстрацій з вхідних зображень.

Scribble Diffusion починається з того, що користувач створює на вхідному зображенні декілька малюнків від руки. Ці малюнки, відомі як скетчі, вказують на основні елементи зображення, такі як контури та деталі. Далі нейромережа використовує ці скетчі, щоб створити нове зображення, яке наближається до ілюстрації.

Процес створення ілюстрації з використанням Scribble Diffusion може бути поділений на декілька етапів. Спочатку скетчі перетворюються на маски, які використовуються для визначення регіонів зображення, що підлягають обробці. Наступним кроком є розширення цих масок, щоб забезпечити плавний перехід між областями, що підлягають обробці та областями, які залишаються незмінними.

За допомогою глибинної нейронної мережі, проводиться процес "дифузії", який полягає в передачі кольорів та текстур від оброблюваних областей до незміних областей, з метою забезпечення гармонійного переходу між ними. Після завершення процесу "дифузії", виконується фінальна обробка зображення, така як збільшення чіткості та додавання додаткових деталей.

Однією з головних переваг Scribble Diffusion є можливість створення якісних ілюстрацій зі скетчів, що можуть бути створені від руки. Це дозволяє художникам швидко перетворювати свої ідеї в якісні ілюстрації без великої кількості часу, затраченого на відображення всіх деталей зображення. Крім того, Scribble Diffusion може бути використаний для створення реалістичних ілюстрацій з фотографій, що зроблені на мобільні пристрої, що дозволяє користувачам створювати вражаючі ілюстрації без потреби використовувати складні програми для редагування зображень. Педагогам це дає можливість створювати власні зображення і потім використовувати для дидактичних матеріалів, розробок занять тощо.

Загалом, Scribble Diffusion - це потужний інструмент для перетворення зображень у якісні ілюстрації, який може бути використаний як художниками, так і звичайними користувачами для створення красивих та оригінальних зображень.

Scribble diffusion: https://scribblediffusion.com/
6 ідей як педагоги можуть використовувати цей інструмент в освітньому процесі
1. Створення ілюстрацій для книг або інших видань, які використовуються в навчанні.

2. Розробка власних зображень для використання в презентаціях та інших матеріалах, які використовуються в класі.

3. Створення власних ілюстрацій та зображень для використання в завданнях та тестах.

4. Створення ілюстрацій та зображень для стендів, які використовуються в класі.

5. Розробка власних ігрових матеріалів та завдань, що допоможуть учням краще запам'ятати та зрозуміти матеріал.

6. Використання Scribble Diffusion для створення власних інфографік та плакатів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Як перетворити шаблон зображення у якісну ілюстрацію: Scribble Diffusion

# data[].attributes.attachment_link.description
Нейромережа - це комп'ютерна програма, яка імітує роботу людського мозку і використовується для вирішення різноманітних задач, зокрема в області обробки зображень. Нейромережі можуть навчатися розпізнавати зображення та виконувати різні завдання, такі як класифікація, сегментація, відновлення та перетворення зображень. Одним з цікавих застосувань нейромереж є перетворення шаблону зображення на якісну ілюстрацію.

# data[].attributes.headline
Генератор ребусів

# data[].attributes.subject
Генератор ребусів

# data[].attributes.headline
Створюємо інтерактивні зошити і аркуші

# data[].attributes.subject
Створюємо інтерактивні зошити і аркуші

# data[].attributes.headline
Book Creator - простий, стильний та ефективний інструмент для створення інтерактивних матеріалів

# data[].attributes.subject
Book Creator - простий, стильний та ефективний інструмент для створення інтерактивних матеріалів

# data[].attributes.attachment_link.title
Book Creator - простий, стильний та ефективний інструмент для створення інтерактивних матеріалів

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні хочу поділитися з вами чудовим інструментом для створення інтерактивних матеріалів - Book Creator https://app.bookcreator.com/

# data[].attributes.headline
Платформа з інтерактивними матеріалами

# data[].attributes.subject
Платформа з інтерактивними матеріалами

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Цифрова освіта та навчання від Mozaik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Інноваційні цифрові освітні рішення

Навчальне ПЗ

Інтерактивний вміст

Обрахунок ціни

Додаткові функції

Навчальні відео

ПРОГРАМНЕ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ + ВМІСТ ДЛЯ ВЧИТЕЛІВ

Наше програмне забезпечення, розроблене для використання на інтерактивних панелях, використовується у всьому світі в тисячах навчальних кабінетів. Цифрові книги, зошити, інтерактивні робочі аркуші, а також різноманітні ілюстрації, анімації та численні презентаційні ефекти, що можна знайти у цьому програмному забезпеченні, розширюють інструментарій викладачів.

Видовищні інтерактивні елементи, а також вбудовані ілюстраційні, експериментальні та програми, що розвивають й пробуджують інтерес учнів, допомагають легше засвоїти навчальний матеріал.

Цифрові підручники з інтерактивним вмістом. Зробіть власну інтерактивну книгу або використовуйте наявні у системі.

Ефектні, анімовані презентації та безліч інших корисних функцій

Створюйте домашні завдання автоматично, використовуючи інструменти та 3D-сцени.

Учні можуть отримати доступ до цифрових книг та будь-якого інтерактивного вмісту, який використовується під час уроків, на mozaWeb. За допомогою 3D-сцен, відео, інтерактивних вправ та цифрових уроків вони можуть легко здобути знання та засвоїти навчальний матеріал. На додаток, учні можуть отримувати навички та вдосконалювати отримані знання в ігровій формі за допомогою інструментів та ігор.

Тут вони можуть відкрити уроки своїх вчителів та розв'язувати домашні завдання в онлайн.

Спільнота

Новини, оновлення, цікаві факти, пов'язані з цифровою освітньою системою mozaLearn; приклади та корисні поради англійською мовою, по практичне застосування нашого програмного забезпечення в класній аудиторії.

Чому користувачі люблять mozaBook і mozaWeb?

# data[].attributes.attachment_link.title
Цифрова освіта та навчання від Mozaik

# data[].attributes.attachment_link.description
Цифрова освіта та навчання від Mozaik

# data[].attributes.headline
wordwall - ресурс для створення інтерактивних вправ

# data[].attributes.subject
wordwall - ресурс для створення інтерактивних вправ

# data[].attributes.attachment_link.title
Wordwall - Створюйте кращі уроки швидше

# data[].attributes.attachment_link.description
Шукаєте нові навчальні ресурси, що підійдуть для вашого класу і стилю викладання? Створюйте власні набори інтерактивних вправ і матеріалів для роздруку за лічені хвилини.

# data[].attributes.headline
Сервіс для створеня коміксів

# data[].attributes.subject
Сервіс для створеня коміксів

# data[].attributes.attachment_link.title
Сервіс для створення навчальних коміксів українською мовою

# data[].attributes.headline
Що таке портфоліо вчителя

# data[].attributes.subject
Що таке портфоліо вчителя

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке портфоліо

# data[].attributes.headline
Сайти для публікації власного досвіду

# data[].attributes.subject
Сайти для публікації власного досвіду

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Методичний портал"
задумано як спеціалізований ресурс призначений для вчителів, співавтором якого може бути кожен з Вас.
http://metodportal.com/
Мета проєкту:

Створення сайту з максимально корисною інформацією для вчителів

(не максимальною кількістю матеріалів)

Варіанти замовлення сертифіката

1. Електронний (безкоштовний) варіант сертифіката - заповнений бланк сертифіката без печатки і підпису, розміщений на веб-сторінці, доступний для перегляду, копіювання, друку безпосередньо після замовлення (публікації).

http://metodportal.com/sertif/reestr-e - реєстр електронних версій сертифіката.

2. Друкований (платний) варіант сертифіката - сертифікат з підписом і печаткою редакції "Методичного порталу". Надсилається на адресу замовника (автора) Укрпоштою.

http://metodportal.com/sertif/reestr-p - реєстр заявок на друковану версію сертифіката.
"Шкільне життя" https://www.schoollife.org.ua/sertyfikat-2/
Щоб отримати сертифікат, який підтверджує Вашу публікацію на сайті "Шкільне життя", пройдіть декілька простих кроків:

1. Надішліть власний авторський матеріал заповнивши форму нижче.

2. Завантажити сертифікат Ви зможете на сторінці розміщення власної розробки.

3. Сертифікат електронний, безкоштовний, формат А4, jpg (only print - тільки роздрукуй)
"Учительський журнал онлайн"
http://www.teacherjournal.com.ua/ - сайт видавничої групи "Основа", на якому можна знайти безліч цікавих матеріалів для використання в роботі, а також розмістити власні авторські розробки та отримати сертифікат про публікацію, який можна використати під час атестації. Розмістити матеріали можна після швидкої реєстрації. Всі матеріали, розміщені на сайті, у вільному доступі.
Освіта
http://osvita.ua/ - національний освітній інтернет-сайт, на якому у Форумі педагогічних ідей "УРОК" можна розмістити власні статті, методичні розробки занять (уроків), виховних заходів. Каталог "Відкритий урок: розробки, технології, досвід" надає можливість кожному педагогу опублікувати на своїх сторінках власні педагогічні матеріали. Усі учасники форуму отримують електронний сертифікат про публікацію матеріалу в каталозі "Відкритий урок: розробки, технології, досвід".
Освітній портал "ВсімОсвіта"
https://vsimosvita.com - освітньометодичний портал, створений з метою надання методичної допомоги працівникам освіти, обміну педагогічним досвідом. Сайт надає можливість розмістити власні матеріали та в короткий термін отримати сертифікат на підтвердження здійснення публікації. Потрібна реєстрація.
"Всеосвіта" https://vseosvita.ua/
Окрім можливості розміщення власних наробок, що засвідчується сертифікатом, надає можливість прийняти участь у безкоштовних вебінарах, всеукраїнських олімпіадах та навіть пройти курси підвищення кваліфікації. Зрозумілий інтерфейс сайту дозволяє опублікувати матеріали одразу ж після реєстрації. Сертифікат чекати не потрібно, він з'являється в особистому кабінеті після додавання розробки. Опублікувати можна будь-які матеріали освітньої тематики.
"На Урок" https://naurok.com.ua/
освітній проект для педагогічних працівників, де можна розмістити розробки або навіть створити онлайн-тести, прийняти участь у вебінарі та Інтерент-конференціях та багато іншого. Освітній проект щомісяця проводить конкурс матеріалів відповідної тематики. Сертифікат можна скачати миттєво. Одразу після публікації.

# data[].attributes.attachment_link.title
Сайти для публікації власного педагогічного досвіду

# data[].attributes.attachment_link.description
Де можна опублікувати власний педагогічний досвід?

# data[].attributes.headline
Технологічна карта уроку

# data[].attributes.subject
Технологічна карта уроку

# data[].attributes.attachment_link.title
ЩО таке технологічна карта уроку

# data[].attributes.headline
Положення про атестацію

# data[].attributes.subject
Положення про атестацію

# data[].attributes.attachment_link.title
Положення про атестацію (нове) 2024

# data[].attributes.headline
Наказ №805 від 09.09.2022 (основа Положеня про атестацію)

# data[].attributes.subject
Наказ №805 від 09.09.2022 (основа Положеня про атестацію)

# data[].attributes.attachment_link.title
Положення про атестацію 2023 Наказ 805

# data[].attributes.headline
Держстандарт вчителя ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Держстандарт вчителя ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.title
Новий Держстандарт вчителя 29.08.24

# data[].attributes.headline
Про підвищення кваліфікації

# data[].attributes.subject
Про підвищення кваліфікації

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сучасний світ вимагає суттєвих змін у галузі освіти. Реформа освіти в Україні передбачає забезпечення якості освіти на всіх рівнях: від дошкільної - до вищої та освіти дорослих. За кожним з них реалізуються основні завдання -перетворити українську освіту на інноваційне середовище, де впроваджується компетентнісний підхід та інтеграція освітніх галузей. Заклади освіти мають готувати відповідальних громадян, творчих, активних та підприємливих. Високий рівень освітнього процесу мають забезпечувати висококваліфіковані педагогічні працівники, вимоги до компетентностей яких затверджено Державними стандартами https://www.me.gov.ua/Documents/Detail?lang=uk-UA...

Щоб відповідати кваліфікаційним стандартам, педагоги мають опановувати нові та вдосконалювати раніше набуті компетентності в межах своєї професійної діяльності або галузі знань (частина 2, статті 54 та частини 6 статті 18 Закону України "Про освіту" від 5 вересня 2017р https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2145-19#Text, стаття 51 Закону України "Про повну загальну середню освіту" від 16 січня 2020 р. https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/463-20#Text )

Новий зміст освіти вимагає сучасних підходів до професійного розвитку педагогічних працівників. Кожен педагогічний працівник зобов'язаний підвищувати свій професійний рівень та педагогічну майстерність. Процедура підвищення кваліфікації визначається частиною 6 статті 59 Закону України "Про освіту" https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/2145-19#Text та Постановою КМ України від 21 серпня 2019 р. №800 Порядок підвищення кваліфікації педагогічних і науково-педагогічних працівників https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/800-2019-%D0%BF#Text

Документом встановлено загальний обсяг підвищення кваліфікації педагогічних працівників:

закладів загальної середньої освіти не може бути меншим за 150 годин на п'ять років;

для закладів дошкільної, позашкільної та фахової передвищої освіти не може бути менше ніж 120 годин на п'ять років (пункт 16 Порядку).

Педагогічні працівники самостійно визначають щорічний обсяг (кількість годин) підвищення кваліфікації. Обсяг годин підвищення кваліфікації педагогічних працівників здійснюється за накопичувальною системою. Жодних вимог до встановленого щорічного обсягу годин у відповідному плані підвищення кваліфікації немає. https://eo.gov.ua/.../683_lyst_MON-pidvyshchenian...

Педагог самостійно обирає суб'єкт підвищення кваліфікації, який може надавати освітні послуги з підвищення кваліфікації, форми, види та напрями (пункт 7 Порядку).

Суб'єктом підвищення кваліфікації може бути заклад освіти, наукова установа, інша юридична чи фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, що проводить освітню діяльність у сфері підвищення кваліфікації педагогічних працівників (пункт 9 Порядку).

Суб'єкт підвищення кваліфікації затверджує програму підвищення кваліфікації, видає документ про підвищення кваліфікації (пункт 10 Порядку), вказує дату видання та обліковий запис про підвищення кваліфікації (пункт 13 Порядку потім посилання).

Результати підвищення кваліфікації у ліцензованих суб'єктів підвищення кваліфікації не потребують окремого визнання чи підтвердження (пункт 24 Порядку).

Рішенням педагогічної ради закладу освіти визначаються результати підвищення кваліфікації у інших суб'єктів підвищення кваліфікації (пункт 24 Порядку).

# data[].attributes.attachment_link.title
Підвищення кваліфікації педагогічних працівників

# data[].attributes.attachment_link.description
Сучасний світ вимагає суттєвих змін у галузі освіти. Реформа освіти в Україні передбачає забезпечення якості освіти на всіх рівнях: від дошкільної - до вищої та освіти дорослих. За кожним з них реалізуються основні завдання -перетворити українську освіту на інноваційне середовище, де впроваджується компетентнісний підхід та інтеграція освітніх галузей.

# data[].attributes.headline
Подання документів на розгляд атестаційної  комісії

# data[].attributes.subject
Подання документів на розгляд атестаційної  комісії

# data[].attributes.attachment_link.title
Атестація педагогічних працівників: вчитель сам вирішує, які документи чи матеріали подати на розгляд комісії

# data[].attributes.attachment_link.description
Важливо знати!

# data[].attributes.headline
Заява на позачергову атестацію

# data[].attributes.subject
Заява на позачергову атестацію

# data[].attributes.attachment_link.title
заява про позачергову атестацію

# data[].attributes.headline
За яких умов атестаційна комісія може позбавити вчителя категорії?

# data[].attributes.subject
За яких умов атестаційна комісія може позбавити вчителя категорії?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Профспілка працівників освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Статтею 50 Закону України "Про освіту" установлено, що атестація педагогічних працівників - це система заходів, спрямованих на всебічне та комплексне оцінювання педагогічної діяльності педагогічних працівників.

За результатами атестації визначається відповідність педагогічного працівника займаній посаді, присвоюються або підтверджуються кваліфікаційні категорії, присвоюються педагогічні звання. Аналогічні норми передбачено статтею 48 Закону України "Про повну загальну середню освіту".

Посадові обов'язки педагогічних працівників виписані у статті 22 цього Закону, а також у статті 54 Закону "Про освіту"

Згідно з пунктом 19 Типових правил внутрішнього розпорядку для працівників державних навчально-виховних закладів, затверджених наказом МОН від 20.12.1993 № 455, коло обов'язків, що їх виконує кожний працівник за своєю посадою, визначається посадовими інструкціями, правилами внутрішнього розпорядку закладу освіти.

Згідно зі статтею 85 КЗпП України, посадові інструкції, як один з елементів норм праці, погоджується з виборним органом первинної профспілкової організації.

У листі Міносвіти молоді та спорту від 23.09.2011 № 1/9-727 наголошується, що підставою для зниження кваліфікаційної категорії може бути лише встановлене атестаційною комісією зниження працівником рівня професійної діяльності.

Згідно пунктом 1 розділу І Положення про атестацію педагогічних працівників, затвердженого наказом МОН від 9.09.2022 № 805, за результатами атестації педагогічного працівника встановлюється його відповідність або невідповідність займаній посаді та присвоюється (не присвоюється) кваліфікаційна категорія або підтверджується (не підтверджується) раніше присвоєна кваліфікаційна категорія та раніше присвоєне педагогічне звання.

Пунктом 5 розділу І Положення керівника закладу освіти наділено повноваженнями ініціювати позачергову атестацію педагогічного працівника, у разі зниження ним якості педагогічної діяльності. Тобто керівник повинен мати очевидні підстави, що якість педагогічної діяльності працівника знизилася.

Однак цим нормативним актом, як і іншими, не передбачено, якими конкретно можуть бути такі підстави.

Вимоги для присвоєння категорій передбачено у пункті 9 розділу І Положення, зокрема:

кваліфікаційна категорія "спеціаліст" присвоюється педагогічному працівникові, який має освітній рівень фаховий молодший бакалавр (освітньо-кваліфікаційний рівень молодший спеціаліст), молодший бакалавр, бакалавр чи магістр (освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліст);

кваліфікаційна категорія "спеціаліст другої категорії" присвоюється педагогічному працівникові, який має освітній рівень молодший бакалавр (освітньо-кваліфікаційний рівень молодший спеціаліст), бакалавр чи магістр (освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліст) (для працівників закладів дошкільної освіти також освітньо-професійний ступінь фаховий молодший бакалавр), стаж роботи на посадах педагогічних працівників не менше ніж три роки;

кваліфікаційна категорія "спеціаліст першої категорії" присвоюється педагогічному працівникові, який має освітній рівень бакалавр, магістр (освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліст) (для працівників закладів дошкільної освіти також освітньо-професійний ступінь фаховий молодший бакалавр або ступінь вищої освіти молодший бакалавр (освітньо-кваліфікаційний рівень молодший спеціаліст), стаж роботи на посадах педагогічних працівників не менше ніж п'ять років;

кваліфікаційна категорія "спеціаліст вищої категорії" присвоюється педагогічному працівникові, який має освітній рівень магістр (освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліст), стаж роботи на посадах педагогічних працівників не менше ніж сім років.

Згідно з пунктом 11 розділу І Положення наявність освітнього (освітньо-кваліфікаційного) рівня педагогічного працівника підтверджується відповідним документом про освіту.

Стаж роботи на посадах педагогічних працівників визначається відповідно до даних його особової справи, трудової книжки або інших документів, що відповідно до законодавства підтверджують стаж роботи на посадах педагогічних працівників.

Визначення рівня професійної діяльності педагогічного працівника та його відповідності займаній посаді визначається колегіально - атестаційною комісією, у складі не менше п'яти осіб. Крім того, до роботи в складі атестаційної комісії включаються представники первинних або територіальних профспілкових організацій у кількості до 2 осіб включно (пункт 2 розділу ІІ Положення). Атестаційна комісія є повноважною за умови присутності на її засіданні не менше двох третин від її складу.

Рішення атестаційної комісії приймають шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівного розподілу голосів "за" і "проти" атестаційна комісія приймає рішення в інтересах педагогічного працівника, який атестується ( пункт 4 розділу І).

Повноваження атестаційних комісій відповідних рівнів виписано у пунктах 7-9 розділу ІІ Положення. Це зокрема: розгляд документів, поданих педагогічними працівниками, встановлення їх відповідність вимогам законодавства та вжиття заходів щодо перевірки за потреби їх достовірності; прийняття рішення про відповідність (невідповідність) педагогічних працівників займаним посадам; присвоєння (підтвердження) кваліфікаційних категорій і педагогічних звань або про відмову в такому присвоєнні (підтвердженні). Атестаційні комісії II та ІІІ рівнів наділені ще повноваженнями розгляду апеляцій на рішення атестаційних комісій нижчих рівнів.

Відповідно до пункту 6 розділу ІІІ Положення атестаційна комісія розглядає документи педагогічних працівників, які атестуються, за потреби перевіряє їх достовірність, встановлює дотримання вимог пунктів 8, 9 розділу I цього Положення (стосовно підвищення кваліфікації та дотримання вимог щодо присвоєння (підтвердження) кваліфікаційних категорій). Атестаційна комісія оцінює професійні компетентності педагогічного працівника з урахуванням його посадових обов'язків.

Для належного оцінювання професійних компетентностей педагогічного працівника атестаційна комісія може прийняти рішення про вивчення практичного досвіду його роботи. У такому випадку атестаційна комісія має визначити зі складу членів атестаційної комісії членів, які аналізуватимуть практичний досвід роботи педагогічного працівника, а також затвердити графік заходів з його проведення.

Атестаційна комісія може запросити педагогічного працівника на своє засідання у разі виникнення до нього питань, зокрема пов'язаних з поданими ним документами (пункт 8 розділу ІІІ).

Педагогічний працівник може бути присутнім на засіданні атестаційної комісії під час розгляду питань, що стосуються його атестації (пункт 9 розділу ІІІ).

Тобто присутність педагогічного працівника під час його атестації не є обов'язковою. Однак якщо йдеться про наміри відмови у підтвердженні кваліфікаційної категорії нижче попереднього рівня, його присутність є доцільною та необхідною.

Пунктом 17 розділу І Положення заборонено створення перешкод для проходження педагогічним працівником атестації, необґрунтовану відмову у присвоєнні (підтвердженні) кваліфікаційної категорії, педагогічного звання.

Тож саме на членів атестаційної комісії покладається відповідальність за об'єктивну оцінку професійної діяльності педагогічного працівника та присвоєння йому відповідної кваліфікаційної категорії залежно від результатів діяльності.

Згідно з пунктом 6 розділу ІІІ Положення у разі незгоди педагогічного працівника з рішенням атестаційної комісії вищого рівня щодо розгляду апеляційної заяви, він має право оскаржити таке рішення до суду в установленому законодавством порядку.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
педагогічних

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
педагогічного

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освітньокваліфікаційний

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
присвоюється

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
атестаційної

# data[].attributes.attachment_link.title
За яких умов атестаційна комісія може позбавити вчителя категорії? " Профспілка працівників освіти і науки України

# data[].attributes.attachment_link.description
Статтею 50 Закону України "Про освіту" установлено, що атестація педагогічних працівників - це система заходів, спрямованих на всебічне та комплексне оцінювання педагогічної діяльності педагогічних працівників. Статтею 50 Закону України "Про освіту" установлено, що атестація педагогічних

# data[].attributes.headline
Самоаналіз вчителем власної пофесійної діяльності

# data[].attributes.subject
Самоаналіз вчителем власної пофесійної діяльності

# data[].attributes.attachment_link.title
ФВПД_Розділ ІІІ_Самоаналіз вчителем власної професійної діяльності

# data[].attributes.headline
Самоаналіз асистентом вчителя власної професійної діяльності

# data[].attributes.subject
Самоаналіз асистентом вчителя власної професійної діяльності

# data[].attributes.attachment_link.title
ФВПД_Розділ ІV_Самоаналіз асистентом вчителя власної педагогічної діяльності

# data[].attributes.headline
Оцінювання НУШ за ГЗР 2024-2025 нр (додаток до листа МОН)

# data[].attributes.subject
Оцінювання НУШ за ГЗР 2024-2025 нр (додаток до листа МОН)

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання за ГЗР 2024-2025 (додаток до листа МОН)

# data[].attributes.headline
Критерії оцінювання 2024

# data[].attributes.subject
Критерії оцінювання 2024

# data[].attributes.attachment_link.title
Критерії оцінювання 2024

# data[].attributes.headline
Оцінювання учнів за новими рекомендаціями (роз'яснення МОН)

# data[].attributes.subject
Оцінювання учнів за новими рекомендаціями (роз'яснення МОН)

# data[].attributes.headline
Свідоцтво досягнень 5 клас

# data[].attributes.subject
Свідоцтво досягнень 5 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
СВІДОЦТВО 5  клас

# data[].attributes.headline
Свідоцтво досягнень 6 клас

# data[].attributes.subject
Свідоцтво досягнень 6 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
СВІДОЦТВО 6  клас

# data[].attributes.headline
Свідоцтво досягнень 7 клас

# data[].attributes.subject
Свідоцтво досягнень 7 клас

# data[].attributes.attachment_link.title
СВІДОЦТВО 7 клас

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту освітньої галузі фізичної культури

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту освітньої галузі фізичної культури

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Із нового навчального року школярі 7-х класів усіх закладів загальної середньої освіти України розпочнуть базовий цикл навчання. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання школярів і компетентностей здобувачів освіти, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту освітньої галузі фізичної культури.

Навчальне навантаження

Згідно з Типовим навчальним планом у 7-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання загальнорічна кількість годин на фізичну культуру становить 105 годин (3 години на тиждень). Вони не враховуються під час визначення гранично допустимого навчального навантаження учнів, але обов'язково фінансуються.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 ФІО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (ФІО - освітня галузь фізичної культури).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу в освітній галузі фізичної культури очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів в освітній галузі фізичної культури

Освітня галузь фізичної культури включає 3 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Формування психічної та соціально-психологічної сфер особистості засобами фізичного виховання.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Визначення мети систематичної рухової діяльності.
Держстандартом передбачено, що школярі мають систематично займатись фізичними вправами, досягаючи самостійно поставленої мети.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* самостійне визначення мети виконання фізичних вправ і пояснення своєї мотивації;

* формулювання завдань для досягнення мети;

* добір відповідних фізичних вправ, методів для досягнення самостійно поставленої мети;

* систематичне застосування фізичних вправ у процесі фізкультурно-оздоровчої діяльності;

* обґрунтування цінності активної позиції у досягненні мети засобами фізичного виховання.
1.2. Формування вольових якостей у процесі виконання фізичних вправ.
Конкретними результатами навчання учнів визначено виконання ними фізичних вправ із усвідомленням того, які вольові якості при цьому розвиваються, визнання помилок як можливості більше дізнатися про себе і сформулювати цілі для власного фізичного вдосконалення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* виконання довготривалих фізичних вправ, обґрунтовуючи їх цінність щодо формування вольової сфери;

* подолання страху під час виконання певних фізичних вправ;

* виявлення стриманості у прояві власних емоцій, їх культурне вираження; толерантне реагування на емоції інших осіб;

* визначення засобів і способів формування вольової сфери за допомогою виконання фізичних вправ на основі досвіду (власного та інших осіб);

* формулювання цілей власного фізичного вдосконалення на основі аналізу своїх помилок.
1.3. Розвиток своїх когнітивних властивостей у процесі фізичного виховання.
Конкретними результатами навчання школярів є удосконалення властивостей довільної уваги у процесі фізичного виховання, свідомий розвиток мисленнєвих властивостей у процесі виконання фізичних вправ.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* концентрація, довільне переключення уваги, підтримка її стійкості та розширення обсягу для реалізації завдань фізичного виховання;

* організація та участь у рухливих та спортивних іграх, виконання фізичних вправ (зокрема ідеомоторних, завдань для активізації уваги, підтримання її стійкості);

* здійснення аргументованого аналізу власних результатів виконання рухових (інтелектуальних) дій, поведінки та інших осіб;

* вибір раціонального шляху вирішення рухових та інших завдань;

* продукування нових ідей для вирішення творчих завдань, зокрема щодо організації фізкультурно-оздоровчих і спортивних масових заходів, нових вправ, нових правил до рухливих (спортивних) ігор, комплексів вправ, нових видів спорту шляхом поєднання рухових дій з відомими.
1.4. Виконання різних соціальних ролей під час взаємодії у процесі рухової (спортивно-ігрової) діяльності.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють виконувати різні соціальні ролі відповідно до потреб, які виникають під час взаємодії, виявляють емпатію у спілкуванні щодо учасників власної та інших команд.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* аналіз сильних і слабких сторін власної та інших команд;

* визначення своєї ролі і завдань для підсилення взаємодії на основі аналізу сильних і слабких сторін - власних і команди.
1.5. Дотримання етичних норм у руховій діяльності.
Держстандартом передбачено, що учні дотримуються правил "чесної гри" у спортивно-ігровій та змагальній діяльності, переконують інших у їх важливості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* наведення яскравих прикладів дотримання правил "чесної гри" з історії спорту (Олімпійських, Паралімпійських ігор, інших змагань), у разі потреби звертаючись до відповідних джерел;

* виявлення жертовності задля командного результату, інтересу інших осіб.
2. Систематичні заняття фізичними вправами, володіння технікою фізичних вправ.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Демонстрація техніки фізичних вправ.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні демонструють володіння технікою фізичних вправ на рівні рухової навички в обраних видах рухової діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* пояснення особливостей виконання фізичних вправ в умовах різної складності;

* демонстрація основ і деталей техніки фізичних вправ;

* дотримання техніки фізичних вправ в умовах різної складності (ігрових, змагальних, у різних психофізичних станах);

* демонстрація індивідуальної техніки виконання фізичних вправ.
2.2. Моделювання рухової діяльності.
Передбачається, що під час базового циклу навчання учні навчаться складати індивідуальну програму рухової активності, обґрунтовано добирати власні способи виконання фізичних вправ з урахуванням умов та індивідуальних особливостей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення мети занять, вправ і фізичних навантажень для її реалізації з урахуванням індивідуальних особливостей;

* самостійний вибір ефективного способу виконання фізичних вправ, виявляючи ініціативність, творчість, цілеспрямованість;

* пропонування іншим особам ефективного способу виконання фізичних вправ в обраних видах рухової діяльності.
2.3. Виконання фізичних вправ під час ігрової та змагальної діяльності.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні беруть участь у спортивних іграх (зокрема і за правилами змагань).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* участь у спортивних іграх, естафетах та змаганнях;

* займання спортивно-ігровою діяльністю;

* дотримання правил ігор та змагань;

* пояснення правил спортивних змагань (ігор) з огляду на безпеку, принципи рівності тощо.
3. Усвідомлення значення фізичної/ рухової активності для підтримування стану здоров'я та задоволення у процесі фізичного виховання.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Пізнання фактів, явищ і закономірностей фізичної культури і спорту.
Передбачається, що під час базового циклу навчання учні навчаться критично оцінювати факти, явища та закономірності фізичної культури та спорту на основі медіатекстів, власного рухового досвіду та способу життя, обґрунтовувати власну здоров'язбережувальну позицію, керуючись особистим досвідом та досвідом інших.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* аналіз результатів українських спортсменів, які брали участь в Олімпійських, Паралімпійських іграх та інших змаганнях;

* дослідження історії Олімпійського руху;

* пояснення власних результатів рухової діяльності, фактів у фізичній культурі, використовуючи інформацію з інших галузей наук;

* зіставлення, аналіз фактів, процесів, закономірностей у фізичній культурі з декількох інформаційних джерел;

* встановлення причинно-наслідкових зв'язків між фактами та явищами у фізичній культурі (зокрема особистій);

* конструювання засобів виконання фізичних вправ та умов їх застосування;

* самостійне виокремлення проблем, пізнавальний пошук їх розв'язання та використання здобутих результатів для визначення власного шляху.
3.2. Контроль за своїм фізичним станом під час рухової діяльності.
Передбачається, що школярі навчаться аналізувати власний фізичний стан, оцінювати ступінь впливу фізичного навантаження за суб'єктивними та об'єктивними ознаками.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* оцінювання власної фізичної працездатності, фізичної підготовленості, стану здоров'я, фізичного розвитку;

* аргументоване оцінювання показників власного фізичного стану під час та після виконання фізичних вправ;

* виявлення сильних і слабких сторін власного фізичного стану;

* передбачення власної фізичної спроможності з огляду на фізичний стан;

* складання портфоліо за результатами самоконтролю фізичного стану.
3.3. Регулювання свого психоемоційного стану у процесі рухової діяльності.
Конкретними результатами навчання є вміння учнів регулювати власний емоційний стан, враховуючи позитивні емоції та запобігаючи виникненню негативних емоцій під час виконання фізичних вправ.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* прогнозування своїх емоцій та емоцій інших осіб під час рухової діяльності відповідно до певних ситуацій;

* добір фізичних вправ для регулювання свого емоційного стану;

* пояснення того, як інші особи можуть впливати на його емоції під час виконання фізичних вправ;

* добір засобів фізичного виховання, які покращують розумову працездатність і психоемоційний стан;

* аналіз способів подолання негативних емоцій і відчуттів, які виникають у процесі виконання фізичних вправ;

* тактовне і толерантне вираження емоцій, використовуючи вербальні та невербальні засоби спілкування;

* розпізнавання емоцій інших осіб та розповідь про власні емоції.
3.4. Дотримання здорового способу життя через фізкультурно-оздоровчу діяльність.
Держстандартом передбачено, що учні беруть участь у різних видах фізкультурно-оздоровчої діяльності та власним прикладом пропагують здоровий спосіб життя.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* самостійне (та з допомогою фахівців) планування і практикування фізкультурно-оздоровчої діяльності;

* критичне оцінювання різних способів фізкультурно-оздоровчої діяльності та їхнього впливу на здоров'я людини;

* проєктування підтримання (поліпшення) власної постави, добираючи відповідні фізичні вправи для профілактики (корекції) порушень;

* використання способів самооцінювання постави (соматоскопії, визначення стереотипу сформованої постави, функціонального стану опорно-рухового апарату);

* систематичне використання фізичних вправ для профілактики (корекції) порушень постави у процесі самостійних занять;

* проєктування підтримання правильної будови стопи (корекція статичної плоскостопості);

* систематичне використання фізичних вправ для підтримання правильної будови стопи (корекції статичної плоскостопості) у процесі самостійних занять;

* використання різних способів загартування організму (за вказівками вчителя) з урахуванням погоди, ступеня фізичної активності (стану здоров'я);

* обґрунтування важливості складання раціонального рухового режиму відповідно до норм рухової активності в підлітковому віці;

* адекватне оцінювання власної маси тіла та чинників, що впливають на її невідповідність нормі.
3.5. Дотримання правил безпечної поведінки під час фізкультурно-оздоровчої діяльності.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься вміння дотримуватись правил безпеки у процесі рухової діяльності, передбачення можливих негативних наслідків від недотримання цих правил.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* дотримання правил безпеки у процесі рухової діяльності;

* прогнозування можливих негативних наслідків недотримання правил безпеки у процесі рухової діяльності.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту освітньої галузі фізичної культури

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту інформатичної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту інформатичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Аби допомогти вчителям інформатики розібратися з вимогами до результатів навчання учнів 7-х класів НУШ, які розпочнуть базовий цикл навчання у наступному навчальному році, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту.

Навчальне навантаження

Типовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 7-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації інформатичної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

* мінімального показника, який становить 35 годин;

* максимального - 70 годин;

* рекомендованого -70 годин.

Діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 1 до 2 годин (рекомендовано - 2 години).

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 ІФО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (ІФО - інформатична освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу в інформатичній освітній галузі очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів в інформатичній освітній галузі

Інформатична освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Пошук, подання, перетворення, аналіз, узагальнення та систематизація даних, критичне оцінювання інформації для розв'язання життєвих проблем.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Дослідження та оцінка впливу інформаційних технологій на своє життя, навколишній світ і розвиток.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють розпізнавати та формулювати задачі з різних предметних галузей і життєвих ситуацій з використанням засобів інформаційних технологій, оцінювати їх роль для розвитку науки і суспільства та визначати доцільність використання цифрових пристроїв для розв'язання проблем і власного розвитку.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* знання широкого спектру професій і галузей, зокрема міждисциплінарних, у яких використовуються цифрові технології;

* наведення прикладів використання базових понять інформатики в різних предметних галузях, у житті громади, суспільства;

* генерування ідей та пояснення їх цінності, експериментування з різними технологіями, розгляд альтернативних рішень за допомогою доступних цифрових ресурсів у різних предметних галузях для навчання і дозвілля;

* оцінювання власного досвіду інформаційної взаємодії, самовираження через цифрові технології, впливу власної цифрової діяльності на інших осіб;

* аргументація вибору доцільних цифрових пристроїв та/чи інформаційних технологій для розв'язання задач різних галузей;

* опис того, як інформаційні технології сприяють чи перешкоджають новим формам досвіду, самовираженню, спілкуванню і співпраці;

* опис наслідків масштабного збирання та аналізу персональних даних засобами цифрових технологій;

* висловлення та аргументація власної думки щодо поширення цифрових інновацій і впливу інформаційних технологій на власний розвиток, розвиток науки і суспільства;

* обговорення історичних змін інформаційних технологій та їхнього впливу на освіту, виробництво, суспільство, культуру з плином часу.
1.2. Пошук, збирання, зберігання, представлення, перетворення, структурування, аналіз та узагальнення даних різних типів.
Держстандартом передбачено, що під час базового циклу навчання учні навчаться пояснювати інформаційні процеси, які виконуються під час розв'язання задачі, оцінювати доцільність і надійність даних різних типів і джерел їх отримання, застосовувати різні стратегії пошуку, збору, передавання і зберігання інформації. Також школярі зможуть пояснювати сутність кодування і виконувати його відповідно до окреслених правил та обґрунтовано обирати спосіб візуального представлення даних і систем реального та віртуального світу.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* розпізнавання інформаційних процесів у навчальних чи життєвих задачах, пояснення їх сутності;

* побудова схеми послідовності виконання процесів і взаємодій в інформаційній системі;

* добір ресурсів і технологій для здійснення інформаційних процесів;

* розпізнавання належності даних до певного типу на підставі спільних властивостей і методів опрацювання;

* застосування ключових слів і простих стратегій пошуку, зокрема розширеного, для пошуку відповідної інформації;

* пропонування джерел отримання додаткової інформації для розв'язання життєвої/ навчальної проблеми;

* зберігання попередніх результатів пошуку з використанням гіперпосилань чи закладок на сайті;

* створення анотованих списків інформаційних джерел;

* застосування базових прийомів збирання наборів даних різних обсягів і типів;

* пояснення сутності методу кодування;

* виконання кодування даних різних типів згідно з окресленими правилами;

* пояснення принципів представлення та опрацювання даних різних типів (числа, текст, звуки, зображення) у двійковому та інших видах кодування;

* обґрунтований вибір формату даних для збереження об'єктів різних типів, враховуючи можливість втрати даних;

* візуальне представлення даних, обґрунтування вибраного способу та реалізація його за допомогою цифрових технологій для систем реального та віртуального світу;

* складання повідомлення на основі візуального представлення даних.
1.3. Побудова інформаційних моделей об'єктів, явищ і процесів.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься вміння будувати і використовувати інформаційні моделі об'єктів, явищ і процесів для розв'язання проблем реального та віртуального світів, визначати ризики і прогнозувати наслідки можливих рішень, прийнятих на основі інформаційних моделей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення проблем, які можна розв'язати за допомогою моделювання і симуляції;

* формулювання гіпотез щодо розв'язання проблеми з використанням інформаційних технологій;

* створення та розгляд наборів даних для перевірки, підтвердження чи спростування твердження/гіпотези;

* визначення об'єктів, їх властивостей, значень властивостей у заданій предметній галузі та зв'язків між ними;

* побудова, тестування, зміна інформаційної моделі для підтвердження/ спростування гіпотези, дослідження систем реального світу;

* пояснення обмеженості моделей порівняно з реальними об'єктами чи системами;

* розрізнення залежних і незалежних подій, що змінюють стан інформаційної моделі;

* визначення причинно-наслідкових зв'язків у готовій моделі, а також способів їх підтвердження;

* прогнозування результатів/ризиків зміни стану моделі внаслідок зміни значень властивостей і формулювання висновків, наскільки отримані результати експерименту з моделлю відповідають гіпотезі/прогнозу;

* пропонування варіантів розв'язання проблем реального і віртуального світу на основі комп'ютерного моделювання.
1.4. Критична оцінка інформації, отриманої з різних джерел.
Передбачається, що під час базового циклу навчання учні навчаться аргументувати та обстоювати власну позицію з використанням різноманітних ресурсів, порівнювати альтернативні погляди з кількох інформаційних джерел, аргументовано доводити/спростовувати автентичність медіа, а також оцінювати роль і розпізнавати техніку маніпуляцій і пропаганди в медіатекстах.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* використання запропонованих та самостійний пошук додаткових ресурсів для перевірки сумнівної інформації;

* користування наданими і пропонування своїх критеріїв для оцінювання надійності інформаційних джерел;

* розпізнавання сильних і слабких аргументів щодо оцінювання джерел і даних в альтернативних поглядах;

* використання фактів і неявних доказів під час формування власних висновків на основі аналізу медіатекстів;

* підтвердження/спростування фактів редагування фото, зображень, аудіо, відео тощо за допомогою цифрових інструментів і технологій;

* опис впливу та ризиків використання ненадійної чи спотвореної інформації на прийняття рішень чи емоційний стан адресатів;

* знання кількох маніпулятивних прийомів і поширених технік пропаганди, здійснюваних засобами цифрових технологій;

* розрізнення маніпулятивних технік і пропаганди в медіатекстах та інформаційних повідомленнях;

* розпізнавання хибних та упереджених тверджень в інформаційних повідомленнях.
2. Створення інформаційних продуктів і програм для ефективного розв'язання задач/проблем, творчого самовираження (індивідуально і у співпраці) за допомогою цифрових пристроїв і без них
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Розробка та реалізація алгоритмів.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися розробляти алгоритми з вкладеними структурами і даними різних типів та аргументувати їхню ефективність для опрацювання наборів та структур даних.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* формулювання та виконання основних етапів алгоритмічного розв'язування задачі;

* пояснення операцій з даними різних типів, зокрема логічними та рядковими, і використання їх в алгоритмах;

* створення алгоритмів із вкладеними структурами та ітеративними обчисленнями, аргументація їх вибору;

* пояснення основних алгоритмів пошуку і сортування;

* прогнозування впливу зміни алгоритму, наборів вхідних даних на результат роботи алгоритму;

* добір наборів даних для перевірки правильності роботи алгоритму;

* порівняння альтернативних алгоритмів розв'язання однієї задачі за різними ознаками.
2.2. Створення та налагодження програмних проєктів.
Передбачається, що школярі навчаться налагоджувати роботу проєкту на підставі аналізу результатів його виконання і відгуків користувачів, усувати помилки та використовувати їх як можливість для вдосконалення проєкту чи власного розвитку.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* розробка програм, що містять команди з вкладеними структурами і даними різних типів (індивідуально і в групі);

* розробка та реалізація програмних проєктів, які обробляють події;

* використання відповідних інструментів для самостійного налагодження програми;

* використання ітеративного підходу до розробки програмного продукту (визначення проблеми, генерування ідей, розробка, тестування і покращення рішення) для розв'язання задач;

* створення, вдосконалення чи зміна вже створених програм для додавання нових можливостей, використання різних форм взаємодії з користувачем з урахуванням ризиків;

* створення наборів тестових даних та оцінювання результату з погляду відповідності поставленій задачі;

* розрізнення синтаксичних, логічних помилок і помилок часу виконання, пропонування способів їх виправлення;

* сприяння отриманню та використанню відгуків користувачів для розробки і покращення програми;

* виявлення наполегливості, адаптивності, ініціативності, відкритості до творчого експериментування під час розробки програмних проектів.
2.3. Розроблення модульних проєктів.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють пояснювати цінність декомпозиції і модульної технології для розв'язання комплексних проблем, створювати складені програми, узгоджуючи взаємодію їх функціональних частин, та розуміти переваги використання функцій як абстрактного розв'язання задач певного типу.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* планування діяльності проєктної групи для створення модульного проєкту;

* виділення в комплексних проблемах простих складових частин і визначення їх взаємодії;

* розробка рішення для окремих частин проєкту у вигляді процедур чи функцій;

* використання в проєкті бібліотеки чи інших раніше створених програмних модулей, зокрема для розв'язання нових чи подібних задач.
2.4. Створення та опрацювання інформаційних продуктів із використанням даних різних типів.
Конкретними результатами навчання є вміння учнів експериментувати з ідеями та ресурсами, рішеннями і технологіями під час створення інформаційних продуктів, аналізувати можливості програмних засобів та обґрунтовувати їх вибір, створювати інформаційні продукти та інтегрувати їх компоненти, працюючи індивідуально або у співпраці з іншими.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* вибір і комбінування рядів текстів, зображень, звуків, анімацій, відео тощо для проєктування, розробки, публікації та представлення інформаційних продуктів і виконання творчих і навчальних проєктів;

* аналіз можливостей програмних засобів для створення інформаційних продуктів для опрацювання стандартних типів даних за власними критеріями, самостійне вивчення нових;

* аргументований вибір і використання програмних засобів і технологій для створення і удосконалення інформаційних продуктів;

* створення інформаційних продуктів в різних режимах (он-лайн, оф-лайн), опрацювання та зберігання їх у різних форматах;

* створення текстових документів з різними типами об'єктів, оформлення багатосторінкових документів, використання стильового оформлення, автоматизованих засобів і різних способів введення даних;

* аргументований вибір і застосування засобів для побудови малюнків різних типів у різних графічних редакторах;

* використання програмного забезпечення для опрацювання числових даних, візуалізації результатів з використанням математичних, статистичних, фінансових, логічних функцій;

* аналіз числових даних, представлених у вигляді таблиць і діаграм;

* створення аудіо- і відеопродуктів, розгалужених мультимедійних презентацій з налагодженням їх демонстрації;

* використання гіпертекстових документів і створення гіпертекстових посилань в документах різних типів;

* пояснення особливостей нелінійного тексту;

* інтеграція використання засобів опрацювання електронних документів різних типів;

* визначення відповідності змісту і вигляду інформаційного продукту цільовій аудиторії, збір відгуків користувачів для вдосконалення продукту;

* пропонування власних критеріїв оформлення і якості інформаційних продуктів.
2.5. Співпраця в команді для створення інформаційного продукту.
Держстандартом передбачено, що учні знатимуть цифрові інструменти і технології для підтримки процесів співпраці та представлення роботи групи, навчаться проєктувати та розробляти програмний продукт, використовувати ефективні засоби цифрової комунікації, співпрацювати з іншими, розуміти і враховути погляди та емоційний стан інших учасників групи, а також виявляти ініціативність та конструктивно обговорювати результати і перебіг командної роботи на основі критеріїв співробітництва.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* складання плану роботи створення інформаційного продукту, визначення кроків і ролей учасників, враховуючи якості та здібності, необхідні для виконання різних задач;

* розробка правил роботи групи та їх дотримання;

* пропонування різних цифрових інструментів і технологій для організації групової роботи над спільним інформаційним продуктом;

* аргументований вибір цифрових інструментів і технологій для представлення та обговорення результатів групової діяльності;

* пояснення впливу особистісних характеристик на взаємодію учасників групи;

* пояснення впливу емоцій на роботу команди, знання і використання способів керування емоціями;

* виявлення ініціативи щодо розв'язання проблем і конфліктів, які впливають на роботу групи, зважаючи на думки і почуття інших осіб;

* відповідальність за виконання простих завдань у груповій діяльності із створення інформаційного продукту;

* розрізнення конструктивного та деструктивного зворотного зв'язку;

* формулювання критеріїв співробітництва у груповій діяльності;

* оцінювання групової роботи, наведення аргументів і переконання інших осіб, спираючись на критерії співробітництва.
3. Усвідомлене використання інформаційних і комунікаційних технологій та цифрових пристроїв для доступу до інформації, спілкування та співпраці як творця та/або споживача
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Використання широкого спектру цифрових пристроїв.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься самостійне дослідження можливостей різних цифрових пристроїв для оптимального використання їх у власній інформаційній діяльності та опис процесу опрацювання даних в інформаційних системах.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* зацікавленість новими цифровими пристроями, їх можливостями і функціями та дослідження їх;

* обґрунтований вибір апаратного чи програмного способу розв'язання задачі;

* розробка та застосування критеріїв для оцінювання і вибору комп'ютерної системи та/або її компонентів для заданої задачі;

* пояснення функціонального призначення, основних характеристик та взаємозв'язку складових інформаційних систем, зокрема роботизованих, і мереж.
3.2. Організація власного інформаційного середовища.
Передбачається, що у ході базового циклу навчання учні навчаться створювати та самостійно обслуговувати власні інформаційні середовища різного призначення, пропонувати та застосовувати стратегії виявлення джерел типової апаратної та/чи програмної проблеми, усувати типові несправності за інструкцією.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення власних інформаційних потреб, збір і використання зворотного зв'язку для визначення інформаційних потреб інших осіб;

* розрізнення інформаційних середовищ різного призначення;

* вибір, поєднання та налаштування програмних і технічних засобів відповідно до потреб, характеристик/ параметрів задачі і наявних обмежень;

* використання створеного цифрового середовища для підтримки особистої продуктивності, усунення прогалин у навичках, пошуку розв'язання проблем, вдосконалення інформаційного середовища, самостійного навчання та задоволення власних інтересів;

* використання стандартних засобів діагностики для виявлення джерела апаратної та/чи програмної проблеми цифрового середовища.
3.3. Використання комунікаційних технологій та мережі для власного розвитку, спілкування і співпраці.
Конкретним результатом навчання учнів є налаштування онлайн- сервісів та онлайн-ресурсів для індивідуальної або групової діяльності і комунікації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* пояснення будови простої локальної (домашньої, персональної) мережі;

* опис ключових процесів, які лежать в основі онлайн-сервісів;

* створення онлайн-документів для спільного використання;

* розрізнення рівнів доступу до мережних документів, застосовуючи їх до документів різних типів;

* аргументований вибір доречного онлайн-сервісу для цифрової комунікації та співпраці з урахуванням мети і аудиторії спілкування;

* налаштування облікового запису онлайн-сервісу (зокрема електронної скриньки);

* зберігання та синхронізація резервних копій файлів на зовнішніх носіях чи у хмарних сервісах.
4. Усвідомлення результатів використання інформаційних технологій для себе, суспільства, навколишнього середовища і сталого розвитку суспільства, дотримання етичних і правових норм інформаційної взаємодії
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Обґрунтування впливу технологій на навколишнє середовище і власний добробут, захист себе і свого інформаційного простору.
Конкретними результатами навчання учнів є вміння обґрунтовувати негативний вплив інформаційного "сміття", дезінформації та емоційного перевантаження на власний добробут, дотримуватись принципів кібербезпеки, самостійно застососвувати процедури організації інформаційної безпеки, а також формувати позитивну цифрову репутацію та прогнозувати наслідки власних дій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* наведення прикладів переваг і небезпек використання цифрових технологій для навколишнього середовища і добробуту в нових ситуаціях;

* пояснення способів зменшення ризиків і загроз фізичному, психічному і соціальному здоров'ю через користування цифровими пристроями та Інтернетом;

* не споживання і не поширення інформаційного "сміття" цифрового і нецифрового формату;

* обговорення впливу поширюваного цифрового контенту, контактів і поведінки в онлайн-спілкуванні;

* висловлювання власних припущень щодо реальних та ймовірних інформаційних загроз, вразливості цифрових пристроїв і сервісів;

* пояснення стандартних принципів інформаційної безпеки і застосування способів захисту особистих даних і конфіденційності у цифрових середовищах;

* налаштування цифрових сервісів для створення власного віртуального образу;

* врахування та знання ризиків і можливостей створення різних віртуальних образів (своїх та інших осіб).
4.2. Усвідомлене дотримання норм соціальної, міжкультурної і міжособистісної взаємодії.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися продуктивно взаємодіяти з іншими особами, спілкуватись за допомогою різних цифрових засобів, враховуючи власні потреби і потреби інших осіб, пояснювати ймовірні перешкоди та обмеження щодо універсального доступу до інформаційних продуктів і пропонувати способи доступності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* ведення впевненої та аргументованої предметної дискусії, дотримуючись етики спілкування і взаємодії в реальному та віртуальному просторі;

* вирізнення мови ворожнечі, висловлювань, які принижують чи дискредитують людину або групу осіб;

* демонстрація відповідальної поведінки, застосування декількох способів захисту себе та інших осіб від порушень прав людини з використанням інформаційних та комунікаційних технологій;

* пояснення, які перешкоди та обмеження доступу до інформаційних ресурсів можна зменшити за допомогою цифрових технологій;

* наведення прикладів цифрових технологій, створених для користувачів з особливими потребами, зокрема осіб з інвалідністю;

* внесення змін до інтерфейсу і змісту інформаційних продуктів з метою покращення інклюзивності та доступності;

* адаптація стратегій комунікації під конкретну аудиторію, враховуючи культурну різноманітність і протиріччя поколінь у цифрових середовищах.
4.3. Усвідомлене дотримання норм правової взаємодії.
Конкретними результатами навчання учнів визначено вміння пояснювати співвідношення між правилами, потребами і правом та законами в галузі цифрових технологій, дотримуватись у власній інформаційній діяльності законів щодо захисту людської гідності і прав людини, захисту даних, інтелектуальної і приватної власності і нести відповідальність за їх порушення.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* пояснення причин та історії виникнення правових відносин у галузі цифрових технологій;

* наведення прикладів норм правової взаємодії і відповідальності за порушення законів і правових норм у галузі цифрових технологій;

* наведення прикладів наслідків порушення прав інтелектуальної власності;

* розрізнення різновидів і серйозності порушень правил цитування;

* аргументований вибір ліцензії для створених інформаційних продуктів;

* розпізнавання інформаційних продуктів із вільним і закритим кодом;

* розуміння ліцензійних (правових та етичних) обмежень на використання та редагування власних і чужих інформаційних продуктів.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту інформатичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту технологічної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту технологічної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту технологічної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту громадянської та історичної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту громадянської та історичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Із нового 2024/2025 навчального року для учнів 7-х класів НУШ розпочинається цикл базового предметного навчання.

Щоб допомогти викладачам детальне опрацювати теоретичну базу, ми підготували вибірковий огляд громадянської та історичної освітньої галузі Держстандарту для базового циклу навчання школярів.

Навчальне навантаження

Типовим навчальним планом визначено діапазон кількості годин на рік для вивчення кожної освітньої галузі (крім спеціальних закладів загальної середньої освіти). У 7-х класах для реалізації громадянської та історичної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

* мінімального показника, який становить 52,5 годин;

* максимального - 105 годин;

* рекомендованого - 70 годин.

Діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 1,5 до 3 годин (рекомендовано - 2 години). Заклад освіти може обрати для вивчення інтегрований курс "Історія: Україна і світ. 7-9 клас" або навчальні предмети:

* Історія України - 1 година;

* Всесвітня історія - 1 година.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з усіх освітніх галузей, які викладені у Додатках до Держстандарту, позначені певним індексом. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 ГІО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (ГІО - громадянська та історична освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу у громадянській та історичній освітній галузі очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів

Громадянська та історична освітня галузь включає 6 груп споріднених результатів навчання, а саме:
Група споріднених результатів №1. Історико-хронологічне мислення, орієнтація в історичному часі, встановлення причинно-наслідкових зв'язків між подіями, явищами і процесами, діяльністю людей та її результатами в часі, виявлення змін і тяглості в житті суспільства.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Орієнтування в історичному часі
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють пов'язувати події, явища, процеси з певними історичними періодами та їх синхронізувати.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* пояснення культурно-історичних витоків різних систем літочислення;

* демонстрація знань перебігу подій, явищ, процесів у часі в межах історичних епох;

* визначення віддаленості, тривалості одних подій, явищ, процесів відносно інших;

* укладання синхроністичної таблиці, наведення прикладів спільного і відмінного в історичних подіях, явищах і процесах;

* розрізнення хронологічного та історичного часів;

* виявлення та пояснення ознак культурно-історичних епох.
1.2. Розкриття взаємозв'язків та тяглість суспільного розвитку
Держстандартом визначено, що учні мають навчитися аналізувати взаємовпливи історичних подій, явищ, процесів і вчинків історичних осіб, обґрунтовувати вплив людських вчинків, суспільних ідей, технологічних змін на перебіг історичних подій, явищ і процесів. Також школярі мають навчитись розпізнавати ознаки, визначати критерії та характеризувати прояви історичних змін та тяглості історичних процесів у певний період (історичну епоху).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* розрізнення економічних, політичних, культурно-інтелектуальних чинників розвитку суспільства і пояснення їх взаємовпливу на основі отриманих знань;

* встановлення взаємозв'язків між подіями, явищами, процесами, вчинками людей, наведення прикладів;

* пояснення залежності перебігу історичних подій, явищ і процесів від людських вчинків та панівних суспільних ідей;

* аргументація впливу на поведінку людини подій політичного, економічного та духовного життя за допомогою історичних фактів;

* зіставлення намірів і результатів діяльності історичних і сучасних діячів та суспільних груп;

* висловлювання обґрунтованих суджень щодо ролі особи в минулому та сучасному;

* визначення передумов, розрізнення результатів і наслідків історичних подій, явищ, процесів;

* визначення критеріїв змін у житті суспільства (з допомогою вчителя);

* наведення прикладів змін та неперервності в історії суспільства, пояснення цієї взаємодії;

* порівняння темпів і напрямів історичних змін у хронологічному і територіально-просторовому вимірах.
1.3. Виявлення та прогнозування суспільних (історичних) змін
Передбачається, що учні навчаться визначати і розмежовувати історичні періоди (епохи) за характерними ознаками, характеризувати причинно-наслідкові зв'язки між подіями, явищами, процесами в часі та просторі.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* співвідношення подій, явищ, процесів та історичних періодів;

* визначення періодів та епох за історичними джерелами;

* користування історичною періодизацією для характеристики історичних подій, явищ, процесів;

* пояснення причин і приводів, результатів і наслідків історичних подій, явищ, процесів, використовуючи відповідні поняття і терміни;

* прогнозування подальшого перебігу подій, явищ, процесів та оцінювання можливих змін, спираючись на логіку причинно-наслідкових і просторових зв'язків;

* передбачення змін в різних галузях суспільного життя, прогнозування пов'язаних з ними ризиків і переваг.
Група споріднених результатів №2. Геопросторове мислення, орієнтація в соціально-історичному просторі, виявлення взаємозалежності в розвитку суспільства, господарства, культури і навколишнього середовища.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Орієнтування в соціально-історичному просторі
До конкретних результатів навчання відноситься вміння учня визначати просторові (територіальні) межі історичних подій, явищ і процесів, встановлювати залежності між історичним та географічним просторами та визначати локальний, регіональний, національний і глобальний виміри історичних подій, явищ і процесів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* опис історичних подій, явищ і процесів за картою;

* позначення на карті історичних подій та об'єктів, перебігу подій, явищ, процесів;

* порівняння інформації з різних карт, визначення її повноти та достовірності;

* перетворення інформації з історичних та географічних карт, іншого умовно-графічного матеріалу в текстову форму і навпаки;

* пов'язання історичних фактів та артефактів із географічним простором;

* визначення належності культурно-історичних пам'яток, господарських об'єктів до географічних, етнографічних та історичних регіонів, країн, цивілізацій;

* відстеження та пояснення змінності та варіативності назв об'єктів історичного та географічного просторів;

* наведення прикладів тривалості і змінності географічних та історичних назв (топонімів, етнонімів тощо).
2.2. Виявлення взаємодії природного і соціального середовищ
Конкретними результатами навчання є вміння учня визначати зумовленості історичних подій, явищ, процесів, діяльності людей природно-географічному середовищу, встановлення взаємозв'язку між діяльністю людей та станом природного середовища в минулому і сьогоденні та вміння характеризувати колонізаційні та міграційні процеси.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* характеристика діяльності людини у природно-географічному середовищі в різні історичні періоди, наведення прикладів впливу людини на природу в минулому і сьогоденні;

* формулювання запитань щодо наслідків діяльності людини в природі;

* характеристика чинників, що впливають на заняття людей, спосіб ведення господарства, соціальний устрій, визначення тенденцій економічного розвитку;

* знаходження достовірної інформації про сутність екологічних проблем та пропонування способів їх розв'язання;

* визначення причин, опис перебігу, встановлення сутності колонізаційних та міграційних процесів.
2.3. Орієнтування у громадському просторі та долучення до його формування
Конкретним результатом навчання є вміння учня пояснювати вплив різних чинників на формування громадського простору та долучатись до формування інклюзивного простору.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* пояснення важливості та участь у заходах щодо збереження і популяризації пам'яток історії, культури та туристичних об'єктів;

* характеристика стану об'єкта громадського простору за певними критеріями;

* пояснення критеріїв інклюзивності громадського простору;

* участь у громадських ініціативах щодо формування інклюзивного простору.
Група споріднених результатів №3. Критичне мислення, робота з різними джерелами інформації та формулювання історично обґрунтованих питань.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1.Добирання джерел історичної та суспільно значущої інформації
До конкретних результатів навчання відноситься вміння учня класифікувати джерела історичної та суспільної інформації за видами і походженням і добирати відомості, необхідні для виконання пізнавального і творчого завдання.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* розрізнення первинних і вторинних історичних джерел;

* встановлення виду, часу і місця появи, призначення і авторства історичного джерела;

* добір інформації для виконання завдання за самостійно визначеними критеріями, аргументація свого вибору;

* складання списку використаних джерел, дотримуючись засад доброчесності.
3.2. Аналіз і синтез історичної та суспільно важливої інформації
Держстандартом передбачено, що учні мають навчитися визначати інформаційну повноту джерела, виокремлювати основні положення його змісту та кваліфікувати історичну і суспільно значущу інформацію за самостійно визначеними критеріями.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення сутності, важливості та пізнавальних можливостей джерела інформації;

* вміння ставити обґрунтовані/ доречні запитання до змісту здобутої інформації;

* виявлення смислових зв'язків між різними фрагментами інформації та джерелами різних видів;

* порівняння змісту історичних джерел за самостійно визначеними критеріями;

* ідентифікація подій та явищ політичної, соціальної, економічної, культурно-інтелектуальної історії, історії повсякденності тощо на основі аналізу джерела;

* характеристика інформації залежно від джерела походження, часу і місця виникнення та способів поширення інформації в суспільстві;

* створення власного інтелектуального продукта з дотриманням засад академічної доброчесності.
3.3. Визначення достовірності історичної та суспільної інформації, формулювання запитань щодо достовірності інформації з різних джерел
У ході навчання школярі мають навчитися визначати достовірність і повноту джерела відповідно до усталених (самостійно заданих) критеріїв, пояснювати причини різних інтерпретацій історичної та суспільної інформації і розпізнавати способи маніпулювання інформацією та ознаки пропаганди.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* застосування критеріїв для визначення достовірності і повноти інформації;

* класифікація джерел інформації на підставі їх достовірності, надійності, повноти;

* визначення впливу економічних, політичних, соціальних та культурних обставин на погляди і життєву позицію автора джерела;

* наведення прикладів різних тлумачень минулого суб'єктами історичного процесу;

* виявлення фактів маніпулювання масовою інформацією в текстових і візуальних джерелах;

* наведення прикладів дії пропаганди в суспільстві.
Група споріднених результатів №4. Системне мислення, виявлення взаємопов'язаності, взаємозалежності та взаємовпливу історичних подій, явищ, процесів, постатей у контексті відповідних епох; розуміння множинності трактувань минулого і сучасного та зіставлення їх інтерпретацій.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Систематизація та узагальнення соціальної та історичної інформації
До конкретних результатів навчання відноситься вміння школярів встановлювати системно-структурні зв'язки в історичному процесі. визначати властивості суспільно-історичної спільноти за її складниками, узагальнювати, деталізувати (конкретизувати) історичну інформацію та шукати аналогії в явищах і процесах суспільно-історичного розвитку, діяльності людей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення поєднання політичних, економічних, соціальних, технологічних, культурних та інших чинників, які впливали один на одного і творили історичну епоху;

* формулювання запитань стосовно взаємодії суспільно-історичних подій, явищ, процесів, діяльності людей, та вміння робити припущення щодо їх впливу на суспільство;

* визначення рис і пояснення цілісності історичних епох у політичній, економічній, соціальній, культурно-інтелектуальній сферах;

* пояснення на прикладах відмінностей між суспільними системами, характеристика стабільних та нестабільних станів історичних спільнот, пояснення причин цих станів;

* розрізнення коротко- та довготривалих явищ і процесів у хронологічному, географічному та людському вимірах;

* пропонування (з допомогою вчителя) способів розв'язання наявних суспільних проблем, які мають історичне підґрунтя, аналізує суспільний і власний досвід.
4.2. Добір та оцінка аргументів
У ході навчання учні мають навчитися знаходити та використовувати інформацію про історичний факт, артефакт, історичну особу для пояснення багатовимірності історичних процесів, добирати логічні і достатні аргументи для підтвердження певного судження і дискутувати стосовно важливих для суспільства питань минулого та сучасного..
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* дослідження історичних джерел, використання доведення та спростування для аналізу історичних процесів;

* використання інформації із суміжних галузей знань для характеристики минулих і сучасних суспільних подій, явищ, процесів;

* розпізнавання тенденційної інформації;

* виявлення суперечності, логічних і фактологічних помилок в аргументах;

* чітке формулювання та висловлювання суджень стосовно суспільних ідей з урахуванням власного досвіду та різних видів інформації;

* аргументація власних суджень за допомогою історичних фактів, наявних досліджень, доступних історичних джерел та з урахуванням гуманістичних цінностей.
4.3. Інтерпретація фактів, явищ, процесів із минулого і сучасного, формулювання суджень та гипотез
До конкретних результатів навчання відноситься вміння учня пояснювати способи пізнання минулого та причини різних трактувань історичних подій, явищ і процесів та історичну реальність (події, явища, процеси) з урахуванням причинно-наслідкових і системно-структурних залежностей і оцінювати діяльність історичних осіб.
Орієнтирами для оцінювання є такі знання, вміння та навички школярів:
* опис, аналіз, оцінка різних інтерпретацій історичних подій, явищ, процесів, діяльності історичних осіб;

* виявлення витоків різних тлумачень минулого, наведення прикладів контроверсійних питань;

* пояснення впливу конкретного вчинку і події з погляду суспільних потреб та інтересів, важливості для власного досвіду;

* пояснення і наведення прикладів єдності, розмаїття і багатовимірності минулого та його впливу на сучасність;

* висування гіпотез на основі знань і розуміння стосовно впливу історичних подій на майбутнє;

* втілення результатів пізнавальної діяльності в медіатекстах.
Група споріднених результатів №5. Усвідомлення власної гідності, діяльність з урахуванням власних прав і свободи, повага до прав і гідності інших осіб, толерантність, протидія виявам дискримінації та нерівного ставлення.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
5.1. Формування себе як особистості та частини соціуму, усвідомлення власної гідності
Очікується, що по завершенню базового циклу навчання учні навчаться аналізувати свою належність до різних спільнот, пізнавати, розвивати і конструктивно реалізовувати себе, свої якості та здібності, демонструвати розуміння гідності людини та способи її обстоювання у спільноті закладу освіти і пояснювати, що означає бути відповідальним громадянином України.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення та пояснення, що для нього означає належність до соціокультурної спільноти;

* пояснення, як належність до різних спільнот та зовнішні чинники впливають на формування його поглядів та переконань;

* визначення своїх сильних і слабких сторін та формулювання способу самовдосконалення;

* оцінювання та контроль впливу емоцій на свою поведінку;

* планування свого життя у коротко- та/ або довготривалій перспективі, способів досягнення своїх цілей;

* формулювання і аргументоване висловлювання, відстоювання у дискусії власних поглядів і переконань;

* пояснення поняття "гідність" та ідентифікація в минулому та сучасності випадків захисту та порушення гідності людини;

* обґрунтування необхідності поваги до власної гідності та гідності іншої особи;

* аналіз середовища закладу освіти щодо поваги до гідності та дотримання прав людини (за визначеними критеріями);

* характеристика ролі держави та демократії щодо забезпечення прав людини і створення умов для розвитку особистості;

* обмірковування, що він може робити для утвердження культури демократії;

* визначення важливості для себе громадянства України, пояснення своїх прав і обов'язків як громадянина.
5.2. Дії з урахуванням принципів прав людини, прав та обов'язків громадянина
По завершенню навчання учні мають навчитись доводити необхідність захисту прав і гідності людини, дотримуватись законів, суспільних норм і правил, які не суперечать правам людини і принципу поваги до людської гідності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* ідентифікація та моделювання ситуацій, пов'язаних із порушенням прав людини, та вибір способу захисту цих прав;

* аргументування важливості міжнародних і національних документів, що містять стандарти прав людини;

* пояснення різниці між поколіннями прав людини і значимості прав людини для особи, групи людей і суспільства загалом;

* розрізнення прав людини і обов'язків громадянина, пояснення взаємозв'язку між правами/ потребами та правом і законом;

* дотримання законодавства та суспільних норм і правил, які не суперечать правам людини.
5.3. Повага до розмаїття серед людей, протидія та запобігання виявам дискримінації та утисків
Конкретними результатами навчання учнів визначено цінування соціального та культурного розмаїття, пояснення його переваг і викликів у сучасному суспільстві, створення безпечного середовища, вільного від утисків, насилля (булінгу), виявів нерівності або несправедливості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* аналіз складу сучасного суспільства, свого місця в ньому;

* презентація здобутків рідної та інших соціокультурних спільнот;

* розкриття сутності принципу недискримінації і виявлення його порушень у повсякденному житті і медіаповідомленнях;

* розрізнення додаткових можливостей (привілеїв) та обмежень за різними ознаками;

* пропонування способів залучення (інклюзії) різних людей у спільноти різного порядку, врахування при цьому думки людей, які потребують такого залучення;

* аналіз причин і наслідків дискримінації та утисків в минулому і сьогоденні;

* надання пропозицій щодо протистояння випадкам дискримінації та утисків;

* пояснення природи виникнення стереотипів, критичне оцінювання стереотипів та упереджень.
Група споріднених результатів №6. Дотримання демократичних принципів, конструктивна взаємодія з друзями, спільнотою закладу освіти, місцевою громадою і суспільством загалом, залучення до розв'язання локальних, загальнонаціональних і глобальних проблем.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
6.1. Застосування принципів і механізмів демократії
Результатами навчання є вміння учнів тлумачити сутність принципів та механізмів демократії й визнавати її цінність, застосовувати принципи та механізми демократії в житті закладу освіти та формувати засади чесної взаємодії між людьми в сім'ї та середовищі закладу освіти.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* характеристика ролі Конституції України, засад діяльності та компетенції вищих органів влади в Україні, а також самоврядних територіальних спільнот, механізми їх формування та діяльності;

* пояснення та ілюстрування принципу верховенства права і розподілу гілок влади, ознак правової держави і громадянського суспільства;

* наведення прикладів щодо того, як громадяни можуть впливати на політичні і суспільні процеси;

* застосування окремих механізмів безпосередньої (прямої) демократії, зокрема електронної;

* використання принципів врядування, долучення до розроблення правил, які діють у закладі освіти і громаді, виявлення випадків їх порушення;

* характеристика взаємозв'язку та взаємної відповідальності громадян і держави в розвитку правової культури та збереженні територіальної цілісності держави;

* обґрунтування необхідності доброчесно та у правовий спосіб утверджувати свої права попри життєві обставини;

* дотримання принципів академічної доброчесності в навчанні, науковій та іншій творчій діяльності.
6.2. Участь у розв'язанні проблем спільнот
Конкретними результатами навчання учнів є долучення їх до розв'язання проблем різних спільнот, враховуючи інтереси їх представників та розвиток емоційного інтелекту.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* докладний опис проблем, з якими стикаються різні спільноти (заклад освіти, громада, держава, світ);

* пропонування декількох варіантів розв'язання проблем відповідної спільноти та вибір найоптимальнішого;

* виявлення інтересів різних спільнот/ груп і пошук шляхів їх (інтересів) узгодження для розв'язання відповідних проблем;

* визначення способів власної участі в житті класу/ закладу освіти/ родини/ місцевої спільноти;

* розкриття суті та значення Цілей сталого розвитку ООН;

* критичне оцінювання ролі людей та урядів держав у досягненні Цілей сталого розвитку ООН;

* усвідомлена участь та організація громадських заходів спільно з однолітками;

* участь у проєктах, спрямованих на утвердження цінності незалежності і територіальної цілісності України;

* оцінювання якості виконання роботи за допомогою рефлексії та конструктивного зворотного зв'язку;

* доброчесні дії з урахуванням своїх емоцій та почуттів інших осіб.
6.3. Осмислення зв'язків між минулим і сучасним громадсько-політичним життям
По завершенню базового циклу навчання учні мають навчитися аналізувати суспільно важливі процеси.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* аналіз політичного, суспільного і культурного життя в Україні та світі, викликів для демократії і прав людини;

* аналіз прикладів вирішення конфліктних ситуацій в українському суспільстві та світі;

* пропонування способів подолання конфліктів, розв'язання соціальних, політичних та інших суперечностей;

* пояснення переваг ринкової економіки та важливості чесної конкуренції для розвитку суспільства.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту громадянської та історичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємося до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту математичної освітньої галузі

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту математичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Із 2024/2025 навчального року стартує новий етап реформи НУШ, який передбачає впровадження циклу базового навчання у 7-х класах закладів загальної середньої освіти. І цей етап потребує ґрунтовної підготовки вчителів, яка включає опрацювання нормативних документів та добір дієвих педагогічних інструментів.

Ми продовжуємо публікацію статей, присвячених вибірковому огляду Держстандарту. Цей матеріал стане у пригоді вчителям математики й допоможе розібратися з вимогами до результатів навчання учнів математичної освітньої галузі.

Навчальне навантаження

Типовим навчальним планом планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 7-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації математичної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

* мінімального показника, який становить 210 годин;

* максимального - 140 годин;

* рекомендованого - 175 годин.

Діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 4 до 6 годин. Рекомендована кількість (5 годин) може бути виділена на вивчення інтегрованого курсу "Математика. 7-9 клас" або розподілена на вивчення таких навчальних предметів:

* алгебра - 3 години;

* геометрія - 2 години.

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 1 годину, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Базові знання

Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання математичної освітньої галузі за такими напрямами:

* методологія математики (математична термінологія і символіка; математичні твердження; аксіоми і теореми; методи доведення тверджень; індуктивні та дедуктивні міркування; формулювання, доведення та спростування гіпотез; метод математичного моделювання);

* числа і вирази (числові множини; натуральні, цілі, раціональні та ірраціональні числа, дії із ними та їх порівняння; десяткові дроби; відношення і відносні величини, відсотки, пропорції; вирази та їх перетворення);

* рівняння і нерівності (рівняння та системи рівнянь; нерівності та системи нерівностей);

* функції (функціональні залежності; елементарні функції та їх властивості; числові послідовності; арифметична та геометрична прогресії);

* геометрія і вимірювання геометричних величин (первинні геометричні об'єкти (фігури та відношення); аксіоми планіметрії; найпростіші геометричні фігури; трикутники, многокутники; основні геометричні форми: лінії, поверхні, тіла; коло і круг; многогранники і тіла обертання: призма, піраміда, циліндр, конус, куля; геометричні перетворення (рухи, перетворення подібності); рівність та подібність фігур; вимірювання відрізків та кутів; площа плоскої геометричної фігури; об'єм та площа поверхні тіла; вимірювання та обчислення площ і об'ємів фігур);

* координати і вектори (система координат, прямокутна декартова система координат; лінії в прямокутній декартовій системі координат на площині; скалярні та векторні величини; координати вектора; відношення векторних величин; операції над векторами);

* дані, статистика та ймовірність (дані, їх види, представлення та перетворення; статистичне дослідження та його основні етапи; числові характеристики вибірки; елементи комбінаторики; ймовірність випадкової події).

Передбачається, що на основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

* дослідження проблемних ситуацій та виокремлення проблем, які можна розв'язувати із застосуванням математичних методів;

* моделювання процесів і ситуацій, розробка стратегії, плану дій для розв'язання проблем;

* критична оцінка процесів і результатів розв'язання проблем;

* розвиток математичного мислення для пізнання і перетворення дійсності, володіння математичною мовою.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 МАО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (МАО - математична освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу у математичній освітній галузі очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у математичній освітній галузі

Математична освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Дослідження ситуацій і виокремлення проблем, які можна розв'язати із застосуванням математичних методів.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Вирізнення ситуацій із повсякденного життя, які розв'язуються математичними методами.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють вирізняти та виокремлювати проблемні ситуації, що розв'язуються математичними методами.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* вирізнення проблемних ситуацій, які можуть бути розв'язані математичними методами;

* виокремлення в конкретній проблемній ситуації її складових частин, що можуть бути розв'язані математичними методами;

* виокремлення спільних ознак проблемних ситуацій, для розв'язання яких можна застосувати подібні методи.
1.2. Дослідження, аналіз даних і зв'язків між ними, оцінка їх достовірності та доцільності використання.
Держстандартом визначено, що під час базового циклу навчання школярі навчаться досліджувати проблемну ситуацію за допомогою різноманітних джерел інформації, добирати та інтерпретувати дані й встановлювати взаємозв'язки.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* дослідження проблемної ситуації, використовуючи різноманітні інформаційні джерела;

* розпізнавання неповної інформації та маніпулювання даними;

* інтерпретація, оцінювання достовірності та аналіз даних, систематизація пов'язаних між собою даних і подання їх у різних формах;

* ухвалення рішення щодо відбору даних, потрібних для розв'язання проблемної ситуації, які можуть мати деякі обмеження або потребують встановлення певних припущень.
1.3. Прогнозування результатів розв'язання проблемної ситуації.
Конкретним результатом навчання є вміння учнів визначати результат розв'язання проблемної ситуації, та припускати можливість існування альтернативного варіанта розв'язання.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* прогнозування меж, точності, наявності кількох варіантів розв'язання та можливих форм представлення результату;

* передбачення можливості існування альтернативного варіанта розв'язання проблемної ситуації з урахуванням можливих ризиків.
2. Моделювання процесів і ситуацій, розроблення стратегій, планів дій для розв'язання проблемних ситуацій.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Сприймання і перетворення інформації математичного змісту.
Держстандартом передбачено, що учні навчаться добирати, впорядковувати, фіксувати та перетворювати звукову, текстову, графічну інформацію математичного змісту та висловлювати власні судження.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* знаходження та опрацювання інформації математичного змісту, визначення достатності інформації і надійності джерел;

* використання обчислювальних та графічних можливостей спеціалізованого програмного забезпечення для систематизації та інтерпретації даних і побудови допоміжних моделей;

* представлення та поширення інформації математичного змісту з використанням різних засобів, зокрема цифрових, висловлювання власні судження;

* перетворення інформації математичного змісту різними способами у різні форми, зокрема з використанням інформаційно-комунікаційних технологій.
2.2. Розроблення стратегії розв'язання проблемних ситуацій.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься вміння шукати різноманітні підходи та визначати власний спосіб розв'язання проблемної ситуації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* планування дій, спрямованих на розв'язання проблемної ситуації, у співпраці з іншими особами;

* виявлення ініціативи та пропонування ідей щодо ходу розв'язання проблемної ситуації;

* пропонування альтернативних способів розв'язання проблемної ситуації.
2.3. Створення математичної моделі проблемної ситуації.
Передбачається, що у ході базового циклу навчання учні навчаться визначати компоненти проблемної ситуації та взаємозв'язки між ними, здійснювати перехід від абстрактного до конкретного і навпаки та будувати математичну модель проблемної ситуації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення компонентів математичної моделі проблемної ситуації, взаємозв'язків між ними, їх достатність для запису проблемної ситуації у математичному вигляді;

* здійснення переходу від абстрактного до конкретного і навпаки;

* побудова математичної моделі проблемної ситуації (самостійно та в групі), доречний добір математичного апарату для побудови моделі;

* знаходження додаткових даних для вдосконалення моделі та врахування можливих ризиків.
2.4. Представлення результатів та конструктивне обговорення розв'язання проблемної ситуації.
Конкретними результатами навчання учнів є формулювання, відображення та представлення результатів розв'язання проблемної ситуації у зручній для сприйняття формі.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* формулювання результатів розв'язання проблемної ситуації;

* відображення результатів розв'язання проблемної ситуації у зручній для сприйняття формі, зокрема з використанням інформаційно-комунікаційних технологій;

* представлення результатів розв'язання проблемної ситуації, наведення аргументів, формулювання контраргументів;

* висловлювання ідей, пов'язаних із розумінням проблемної ситуації.
3. Критичне оцінювання процесу та результату розв'язання проблемних ситуацій
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Оцінка даних проблемної ситуації, необхідних і достатніх для її розв'язання.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють оцінювати необхідність і достатність даних для розв'язання проблемної ситуації й прогнозувати результат залежно від зміни наявних даних.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* аналіз даних і невідомих елементів проблемної ситуації, визначення їх достатності чи надлишковості;

* встановлення залежності між елементами проблемної ситуації;

* встановлення аналогії між результатом запропонованої та результатом відомої проблемної ситуації.
3.2. Критична оцінка способів розв'язання та різних моделей проблемної ситуації, вибір раціонального шляху її розв'язання.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися оцінювати різні способи розв'язування та різні моделі проблемної ситуації, добирати відповідну математичну модель з кількох можливих.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* оцінювання меж і точності результату розв'язання проблемної ситуації, його інтерпретація залежно від характеру і середовища проблемної ситуації;

* прогнозування результату розв'язання проблемної ситуації за умови можливого залучення додаткових даних;

* приймання рішення щодо вибору раціонального способу розв'язання проблемної ситуації, виділення і контроль проміжних результатів;

* виправлення помилок, формулювання висновків на основі отриманих результатів.
4. Розвиток математичного мислення для пізнання і перетворення дійсності, володіння математичною мовою
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Мислити математично.
Передбачається, що школярі навчаться визначати зв'язки між математичними об'єктами та об'єктами реального світу, пов'язувати та узагальнювати різні елементи математичних знань і вмінь, визначати недоліки у власних математичних знаннях і вміннях та сприяти їхньому усуненню.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення, опис і аналіз зв'язків між математичними об'єктами та об'єктами реального світу;

* обґрунтоване пояснення ходу своїх міркувань, аналіз та оцінювання їх із огляду на доказовість;

* формулювання припущень і дослідження їх істинності різними способами;

* пов'язування та узагальнення різних математичних знань і вмінь, формулювання висновків;

* визначення недоліків у власних математичних знаннях і вміннях та сприяння їх усуненню.
4.2. Застосування математичних понять, фактів і послідовності дій для розв'язання проблемних ситуацій.
Передбачається, що школярі навчаться доцільно добирати математичні поняття, факти та послідовність дій для розв'язання проблемних ситуацій, виконувати операції з математичними об'єктами з використанням приладдя та інформаційно-комунікаційних технологій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* доцільний добір математичних понять, фактів і послідовності дій для розв'язання проблемних ситуацій і одержання результату, використання попередньо набутих знання і вмінь в інших контекстах;

* виконання операцій з математичними об'єктами і використання різних форм представлення інформації;

* здійснення переходу від однієї дії до іншої в процесі розв'язання проблемної ситуації;

* використання приладдя та інформаційно-комунікаційних технологій для знаходження та представлення результату.
4.3. Володіння математичною термінологією, її ефективне використання.
Конкретними результатами навчання учнів визначено вміння учня читати та розуміти тексти математичного змісту, формулювати математичні поняття і факти, доцільно та правильно використовувати математичну термінологію і символіку.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* читання та розуміння текстів математичного змісту, використання математичних понять і фактів, пояснення їх застосування, наведення аргументів;

* доцільне та правильне використання математичної термінології і символіки;

* формулювання проблемної ситуації математичною мовою;

* змістовне, точне та лаконічне висловлювання з дотриманням структури та плану повідомлення.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту математичної освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємося до викладання математики у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту природничої освітньої галузі

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту природничої освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Із 1 вересня 2024 року в 7-х класах Нової української школи розпочнеться цикл базового предметного навчання. Це знаменує новий етап в освітній реформі, який потребує ретельної підготовки з боку вчителів. Щоб розібратися з вимогами до результатів навчання учнів 7-9 класів за цією освітньою галуззю, ми підготували вибірковий огляд вимог Держстандарту.
Навчальне навантаження
Базовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 7-9-х класах закладів загальної середньої освіти (крім спеціальних шкіл та класів) для реалізації природничої освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

* мінімального показника, який становить 805 годин;

* максимального - 1050 годин;

* рекомендованого - 910 годин.

Згідно з Типовим навчальним планом діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі у 7-х класах становить від 7 до 9 годин Рекомендована кількість годин на тиждень (7,5 годин) може бути розподілена між навчальними предметами таким чином:

* Біологія - 2,5 години;

* Географія - 2 години;

* Фізика - 2 години;

* Хімія - 1 година.

Резерв навчальних годин, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами, становить 0,5 годин.
Базові знання
Держстандартом передбачено, що школярі мають опанувати базові знання природничої освітньої галузі за такими напрямами:

* методологія природничих наук;

* науковий світогляд і цілісна природничо-наукова картина світу;

* астрономічний складник;

* біологічний складник;

* географічний складник;

* фізичний складник;

* хімічний складник.

На основі здобутих знань школярі опанують такі вміння та навички:

* пізнання світу природи засобами наукового дослідження;

* опрацювання, систематизація та презентація інформації природничого змісту;

* усвідомлення закономірності природи, ролі природничих наук і техніки в житті людини;

* відповідальне поводження для забезпечення сталого розвитку суспільства;

* розвиток власного наукового мислення, набуття досвіду розв'язання проблем природничого змісту (індивідуально та у співпраці з іншими особами).
Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів
У Держстандарті використовуються певні індекси для позначення вимог до обов'язкових результатів навчання учнів з кожної освітньої галузі. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 ПРО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (ПРО - природнича освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів за цикл базового предметного навчання базової середньої освіти у природничій освітній галузі очікується по завершенню 9 класу.
Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів
Природнича освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
Група споріднених результатів №1. Пізнання світу природи засобами наукового дослідження.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:

1.1. Виявлення та формулювання проблеми дослідження.

Навчальний прогрес характеризується тим, що учні самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб обирають пізнавальну ситуацію, яку можна розв'язати дослідницьким способом, та аргументують свій вибір.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* виявлення протиріч в інформації щодо ознак, будови і властивостей об'єктів природи, умов виникнення і перебігу природних явищ (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб);

* формулювання проблеми, доступної для дослідження, та пояснення свого вибору.

1.2. Визначення мети та завдання дослідження, формулювання гіпотези.

До конкретних результатів навчання відноситься вміння школярів визначати мету і завдання дослідження та формулювати гіпотези дослідження (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення мети і завдання дослідження відповідно до сформульованої проблеми;

* формулювання гіпотезу дослідження.

1.3. Планування дослідження.

Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів природничої освітньої галузі учні навчаться визначати етапи дослідження відповідно до умов його виконання (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб).
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення та пояснення необхідних етапів дослідження з урахуванням умов його виконання;

* самостійне прогнозування результатів кожного етапу дослідження відповідно до умов його виконання;

* самостійне складання плану дослідження.

1.4. Дослідження (спостереження, експериментування, моделювання)

Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися моделювати об'єкти і явища (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб), спостерігати та виконувати дослідження індивідуально або в групі та фіксувати одержані результати у самостійно визначений спосіб.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* самостійне або групове спостереження, дослідження об'єктів за складеним планом з використанням математичних, реальних, комп'ютерних моделей;

* самостійний вибір інструментарію, необхідного для виконання дослідження;

* фіксація результатів дослідження у самостійно визначений спосіб;

* дотримання правил безпеки життєдіяльності під час дослідження.

1.5. Аналіз результатів, формулювання висновків, презентація результатів дослідження.

Конкретними результатами навчання школярів є аналіз результатів дослідження за наданими або самостійно визначеними критеріями, оцінка правильності сформульованої гіпотези, самостійне формулювання висновків за результатами дослідження та їх презентація.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* встановлення причинно-наслідкових зв'язків між будовою і властивостями об'єктів на основі результатів дослідження;

* підтвердження /спростування гіпотези дослідження самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб;

* самостійне формулювання висновків відповідно до мети дослідження;

* оцінювання можливості використання результатів дослідження для розв'язання навчальної / життєвої проблеми;

* презентація результатів дослідження у самостійно обраний спосіб, зокрема з використанням цифрових пристроїв.

1.6. Здійснення самоаналізу дослідницької діяльності

Конкретними результатами навчання школярів є аналіз плану дослідження і його результатів (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб), виявлення емоційно-ціннісного ставлення до природи та її дослідження.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* пояснення важливості різних видів, типів і форм дослідження природи на основі особистого досвіду;

* пропонування різних способів досягнення мети дослідження (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб);

* передбачення варіативних способів виконання дослідження з урахуванням впливу різних чинників;

* самостійний аналіз доцільності визначених етапів і складеного плану дослідження;

* пояснення ризиків виконання дослідження та усвідомлення потреби їх врахування;

* обґрунтування значущості набутих дослідницьких навичок для пізнання природи.
Група №2. Опрацювання, систематизація та представлення інформації природничого змісту.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:

2.1. Здійснення пошуку інформації, її оцінка та систематизація.

Держстандартом передбачено, що школярі навчаться самостійно здійснювати пошук, оцінку та систематизацію інформацію природничого змісту.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* самостійний аналіз і систематизація опрацьованої інформації природничого змісту, здобутої з різних джерел;

* самостійне використання сукупності даних для оцінювання природних об'єктів, явищ і процесів;

* зіставлення наукового і псевдонаукового пояснення тієї самої інформації природничого змісту з допомогою вчителя чи інших осіб;

* самостійне оцінювання достовірності здобутої інформації та її необхідності/важливості для розв'язання життєвої / навчальної проблеми.

2.2. Представлення інформації у різних формах

Конкретними результатами навчання школярів є інтерпретація даних та самостійна презентація інформації природничого змісту в різних формах..

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* самостійний опис явищ і процесів із використанням наукової термінології;

* відбір та інтеграція інформації природничого змісту, представленої в різних формах, зокрема у символьній, та знаходження зв'язків між нею та реальними об'єктами та явищами (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб);

* самостійна презентація здобутої інформації у формі текстової, відео-, аудіо-, графічної, табличної інформації або інфографіки, зокрема з використанням цифрових технологій і пристроїв;

* самостійне формулювання словесних описів об'єктів, явищ і процесів на основі нетекстової інформації (табличної, графічної / інфографіки);

* розробка відповідних продуктів (проєктів, буклетів, колажів, постерів, моделей тощо) на основі опрацьованої інформації природничого змісту, зокрема з використанням цифрових технологій і пристроїв (самостійно або в групі);

* презентація створених продуктів в обраний спосіб, зокрема з використанням цифрових технологій і пристроїв
Група №3. Усвідомлення розмаїття і закономірностей природи, ролі природничих наук і техніки в житті людини, відповідальна поведінка для сталого розвитку суспільства.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:

3.1.Усвідомлення розмаїття природи.

У ході циклу базового предметного навчання базової середньої освіти навчання учні мають навчитися обґрунтовувати розмаїття та певні закони природи.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* самостійна характеристика властивостей об'єктів природи, пояснення природних явищ і процесів на основі законів природи з використанням мови природничої науки та відповідної термінології;

* визначення властивостей об'єктів / явищ природи, що є істотними для розв'язання життєвої / навчальної проблеми (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб);

* оцінка довкілля як джерела здоров'я, добробуту та безпеки людини і суспільства.

3.2.Класифікація об'єктів/явищ природи.

Конкретними результатами навчання учнів визначено вміння класифікувати об'єкти природи, явища і процеси за визначеними ознаками та властивостями.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* визначення декількох ознак / властивостей, за якими об'єкти / явища природи об'єднано в окремі групи;

* вирізнення з-поміж об'єктів / явищ природи ті, що мають кілька спільних ознак / властивостей;

* самостійне розрізнення / систематизація / упорядкування об'єктів / явищ природи за визначеними ознаками / властивостями.

3.3. Виявлення взаємозв'язків об'єктів і явищ природи.

Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися самостійно обґрунтовувати взаємозв'язки між природними об'єктами, явищами і процесами та виявляти істотні взаємозв'язки у природі для розв'язання запропонованої життєвої / навчальної проблеми.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* самостійне встановлення причинно-наслідкових зв'язків між певними явищами і процесами та їх наслідками;

* використання дослідницьких навичок і базових знань про взаємозв'язки у природі для прогнозування змін природних об'єктів, явищ і процесів;

* обґрунтування впливу діяльності людини / власної діяльності на збереження / порушення взаємозв'язків у природі;

* дотримання правил поводження у природі для збереження здоров'я і довкілля.

3.4. Усвідомлення значення природничих наук, технологій, техніки.

Конкретними результатами навчання учнів є самостійне пояснення значення природничих наук, технологій і техніки для сталого розвитку суспільства та усвідомлення суспільної ролі учених- природничників і винахідників та їхніх здобутків.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* пояснення причин глобальних проблем людства і наведення прикладів використання здобутків природничих наук, технологій і техніки для їх розв'язання (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб);

* оцінювання внеску природничих наук, технологій і техніки в забезпечення сталого розвитку суспільства;

* висловлювання суджень щодо значення науково-природничих знань і діяльності учених-природничників і винахідників для забезпечення суспільного прогресу і покращення якості життя.
Група №4. Розвиток наукового мислення, набуття досвіду розв'язання проблем.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:

4.1. Розрізнення наукового та ненаукового мислення.

Конкретними результатами навчання учнів є вміння учнів визначати аргументи / твердження / теорії, що ґрунтуються на наукових фактах (самостійно або з допомогою вчителя чи інших осіб).

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* розрізнення наукових фактів, їх інтерпретацій, суджень;

* інтерпретація наукових фактів;

* критичне оцінювання інформації та достовірності суджень;

* пояснення ризиків використання наукової / ненаукової / псевдонаукової / спотвореної інформації для розв'язання проблем природничого змісту.

4.2. Усвідомлення проблеми та її аналіз.

Конкретним результатом навчання учнів є вміння формулювати проблему як пізнавальну ситуацію природничого змісту.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* визначення протиріч в пізнавальній ситуації (самостійно / в групі);

* постановка проблемних питань і формулювання проблеми (самостійно / в групі);

* представлення комплексної проблеми як сукупність простих (з допомогою вчителя чи інших осіб).

4.3. Розв'язання проблеми.

Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися самостійно обирати або пропонувати стратегії розв'язання навчальної / життєвої проблеми та використовувати здобуті знання і набутий досвід для їх розв'язання.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* генерування ідеї для розв'язання навчальної / життєвої проблеми, оцінювання можливості їх реалізації;

* розробка стратегії розв'язання навчальної / життєвої проблеми і пропонування відповідних засобів (самостійно / з допомогою вчителя чи інших осіб);

* розв'язання навчальних / життєвих проблеми з використанням здобутих знань і набутого досвіду (самостійно / в групі);

* самостійне пропонування способів перевірки розв'язку навчальної / життєвої проблеми;

* оцінювання ефективності / варіативності обраних способів / засобів розв'язання навчальної / життєвої проблеми (з допомогою вчителя чи інших осіб).

4.4. Робота в групі для розв'язання проблеми.

Конкретними результатами навчання є пропонування варіантів співпраці в групі для розв'язання навчальної / життєвої проблеми, взаємодія в групі та усвідомлення особистої відповідальності за досягнення спільного результату.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* самостійне складання та за потреби коригування плану власної діяльності для розв'язання проблеми відповідно до своєї ролі в групі;

* захист власної думки, дискутування, наведення аргументів, підтвердження їх фактами;

* врахування думки / погляду інших під час прийняття спільних рішень;

* пояснення переваг співпраці для розв'язання навчальної / життєвої проблеми на основі набутого досвіду.

4.5. Оцінка власної діяльності/діяльності групи.

Очікуваним результатом навчання школярів є виявлення емоційно-ціннісного ставлення до індивідуальної / спільної діяльності та досягнутих результатів.

Орієнтиром для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* аналіз діяльності групи щодо виконання завдання / розв'язання навчальної / життєвої проблеми (самостійно / з допомогою вчителя чи інших осіб);

* оцінювання досягнутих результатів розв'язання проблеми за спільно розробленими критеріями;

* висловлювання судження щодо власної мотивації, особистих дій у групі для досягнення результату;

* рефлексія щодо особистісного розвитку за результатами групової роботи.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту природничої освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємося до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мистецької освітньої галузі

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мистецької освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Держстандарт є фундаментальним документом в організації освітнього процесу для кожного рівня здобуття освіти, а його виконання є обов'язковим для всіх закладів загальної середньої освіти. Аби допомогти педагогам, які викладатимуть навчальні предмети мистецької освітньої галузі у 7-х класах НУШ, розібратися з вимогами до результатів навчання школярів, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту.

Навчальне навантаження

Згідно з Типовим навчальним планом для 7-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації мистецької освітньої галузі встановлено річний діапазон кількості годин у межах:

* мінімального показника, який становить 35 годин;

* максимального - 105 годин;

* рекомендованого -70 годин.

Діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі у 7-х класах становить від 1 до 3 годин (рекомендовано - 2 години). За рішенням закладу освіти до навчального плану освітньої програми може включатися інтегрований курс "Мистецтво" або окремі предмети "Музичне мистецтво" та "Образотворче мистецтво" (кількість годин на їх вивчення школа визначає самостійно). Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 1 годину, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 МИО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (МИО - мистецька освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу у мистецькій освітній галузі очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мистецькій освітній галузі

Мистецька освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Пізнання різних видів мистецтва, інтерпретація художніх образів, досвід емоційних переживань, ціннісне ставлення до мистецтва
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Пізнання мови різних видів мистецтва.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися пояснювати особливості художньої мови творів різних видів, жанрів і стилів мистецтва та встановлювати зв'язки між народним і професійним мистецтвом.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* характеристика засобів виразності у створенні цілісного художнього образу творів різних жанрів;

* розрізнення спільного та відмінного у трактуванні однієї теми/сюжету засобами різних видів мистецтва, зокрема художньої літератури;

* виявлення стильових особливостей твору мистецтва, наведення прикладів із знайомих творів за стильовими ознаками;

* визначення окремих характерних ознак певного стилю в новому для себе творі;

* орієнтування в особливостях українського народного мистецтва, зокрема мистецтва рідного краю;

* виявлення обізнаності у мистецтві етносів України і різних народів світу;

* наведення прикладів використання етнічних мотивів у творах митців, зокрема у творах українських письменників;

* встановлення зв'язків народного мистецтва із сучасними мистецькими тенденціями на прикладах.
1.2. Аналіз, інтерпретація та критична оцінка художніх образів.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні сприймають твори різних видів, жанрів, стилів (напрямів тощо) мистецтва, аргументовано інтерпретують твори та формулюють своє ціннісне ставлення до них, досліджують синтез мистецтв у творах, зв'язки між видами мистецтва і встановлюють зв'язки між мистецтвом, життям і різними галузями знань.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* цілісний аналіз творів, зосередження на деталях і пояснення їх ролі у створенні художнього образу, керування своєю увагою;

* інтерпретація творів різних видів, жанрів, стилів (напрямів тощо) мистецтва, використовуючи власний досвід, зіставлення з іншими творами, опрацьованими раніше;

* виокремлення цінностей, закладених у творі мистецтва, ідентифікація їхньої зрозумілості для себе;

* формулювання оцінних суджень про твір мистецтва, пов'язування змісту твору та соціокультурного контексту;

* користування довідниковими/ енциклопедичними джерелами для подолання труднощів під час аналізу творів;

* дослідження зв'язків, встановлення аналогії між художніми образами у творах різних видів мистецтва/різних авторів;

* наведення прикладів синтезу мистецтв;

* порівняння художнього образу та явищ навколишнього середовища;

* наведення прикладів зв'язків мистецтва з науковим знанням різних освітніх галузей.
2. Художньо-образне, асоціативне мислення під час творчої діяльності в різних видах мистецтва
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Творення різними засобами і способами.
До конкретних результатів навчання учнів відноситься їхні вміння реалізовувати художні ідеї/задуми в різних видах і жанрах мистецтва та використання етномотивів у власній творчості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* демонстрація музичних, акторських та інших виконавських умінь для реалізації творчого задуму;

* застосування різних прийомів, художніх технік, матеріалів, форматів, фактури, засобів дизайну, знань та умінь з інших освітніх галузей, свідомо враховуючи закони композиції для реалізації творчого задуму;

* розробка сценографічного оформлення відповідно до сценічного/екранного образу;

* використання художніх засобів (ракурсів/ планів/освітлення) під час фільмування;

* вибір цифрових технологій для втілення задуму, поєднання їх із іншими засобами;

* демонстрація наполегливості у досягненні цілі, зокрема реалізації власних ідей;

* застосування художніх навичок, умінь в нових обставинах;

* виконання народних пісень/обробок пісень/сучасних творів на фольклорній основі тощо, створення ескізів виробів/творів з етномотивами.

Конкретними результатами навчання учнів визначено вміння імпровізувати (експериментувати, поєднувати, візуалізувати тощо) художніми засобами (зокрема цифровими) для реалізації мистецької ідеї, пропонувати різні варіанти втілення, самостійно обирати види художньої діяльності для імпровізації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* імпровізація, поєднання різних засобів і способів виконання (засоби музики, пластичного інтонування, візуального ряду тощо), застосовуючи набуті вміння художнього творення;

* створення зображень під час експерименту з кольорами, лініями, формами тощо (графічні, живописні, пластичні, анімаційні, відео тощо);

* опанування окремих нових прийомів роботи під час виконання творчих завдань, обираючи з-поміж них ті, що є викликом, новою діяльністю.
2.3. Естетичне перетворення навколишнього середовища.
Передбачається, що у ході базового циклу навчання учні навчаться спостерігати, досліджувати навколишнє середовище, стежити за мистецькими подіями, явищами, фіксувати ідеї для творчості та естетично перетворювати предметне середовище, виявляючи громадянську позицію.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* здійснення пошуку можливостей і пропонування власних ідей для естетизації середовища засобами мистецтва;

* пропонування власних інтерпретацій ідей інших осіб;

* участь у проєктній діяльності;

* реалізація ідей (самостійно або в групі), зокрема з урахуванням національних традицій, сучасних тенденцій, використання знань і умінь з інших освітніх галузей.
3. Пізнання себе через взаємодію з різноманітними мистецькими об'єктами; розвиток емоційного інтелекту
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Оцінювання власних мистецьких здобутків.
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися критично оцінювати власні досягнення за обраними критеріями та визначати способи вдосконалення вмінь.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* аналіз власного творчого розвитку;

* оцінювання своїх сильних і слабких сторін у мистецькій творчості, характеристика причин труднощів;

* усвідомлене самовдосконалення.
3.2. Демонстрація власних досягнень.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні демонструють створене, реагують на інформацію та аналіз від інших осіб, аргументують і можуть дискутувати, відстоюючи свою позицію у власній творчій діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* цілісне представлення та обґрунтування задуму/ідеї;

* пояснення свого бажання і можливостей у творчості, розуміння власних сильних сторін, врахування своїх досягнень під час самопрезентації;

* конструктивне сприйняття критики вчителя чи інших осіб, аналіз помилок з метою самовдосконалення;

* визначення можливостей варіативності інтерпретацій творчого задуму, аргументоване обстоювання позиції у творчості і право на самовираження.
3.3. Взаємодія з іншими особами через мистецтво.
Конкретними результатами навчання учнів є вміння аргументувати свою позицію під час обговорень творів мистецтва, виконувати різноманітні ролі, співпрацюючи в групах над мистецькими і дослідницькими проектами, виявляти толерантність і доброзичливість під час порівняння різних творчих ідей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* виявлення ініціативності в обговореннях творів мистецтва і створенні спільного творчого продукту, підтвердження думки аргументами;

* врахування власного досвіду для досягнення якісного результату в спільній творчості;

* зіставлення різних поглядів на проблему, використовуючи кілька джерел інформації, формулювання та деталізація творчого завдання;

* вибудова партнерських взаємин під час мистецької творчості;

* продукування ідей для реалізації проекту, вміння ставити уточнювальні запитання для кращого розуміння інших осіб;

* аналіз нових ідей для сприйняття чи їх відхилення;

* робота в групі, відповідальність за спільний результат;

* участь в інсценізаціях календарно-обрядових дійств, народних іграх з використанням пісенного матеріалу, танцювальних рухів, елементів костюмів, атрибутів, гриму, інструментального супроводу;

* участь у розробленні сценаріїв творчих заходів.
3.4. Регулювання власного емоційного стану засобами мистецтва.
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися аналізувати власні емоції від творів різних видів мистецтва та виражати різноманітні почуття у процесі художньо-творчої діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* усвідомлення власних мистецьких уподобань;

* пояснення причин своїх переживань від твору;

* визначення засобів виразності, теми, сюжету, належності твору до певного виду мистецтва тощо для пояснення своїх емоцій і вражень;

* вибір зі знайомих творів мистецтва і використання їх для покращення власного емоційного стану;

* визнання права інших осіб на власні вподобання в мистецтві. розуміння емоцій інших;

* визначення своїх потреб в мистецькій діяльності;

* вибір видів художньо-творчої діяльності для задоволення;

* використання різних художніх способів, засобів для передачі настрою та емоцій у власній творчості.
4. Використання інформаційного середовища у власній творчості та художній комунікації
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Створення мистецького медіатексту в процесі художньої комунікації.
Конкретними результатами навчання учнів визначено вміння створювати, обробляти та з урахуванням відповідальності поширювати мистецький медіатекст і самостійно застосовувати спосіб художньої комунікації відповідно до форми передавання інформації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* вибір способів творення, зокрема медіаформатів (додавання ілюстрацій, створення нескладних графічних зображень, аудіо-/відеороликів, фото тощо) для художнього самовираження, коментування задуму та обґрунтування вибору;

* самостійний пошук і добір аудіо-, відео-, ілюстративних і текстових матеріалів із різних джерел, планування своєї діяльності для реалізації поставленого завдання;

* самостійне впорядкування зібраних матеріалів.
4.2. Добір та оцінка джерел інформації про мистецтво.
Передбачається, що у ході базового циклу навчання учні навчаться розрізняти первинні і вторинні джерела інформації для власного художнього пізнання і здобуття знань про мистецтво.
Орієнтиром для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* формулювання та пояснення критеріїв оцінки достовірності інформації про мистецтво, зокрема в інформаційному просторі.
4.3. Виявлення культури використання авторського твору.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють визначати функції знаків охорони авторського права, дотримуються авторського права, знають, для чого існують вільні ліцензії, усвідомлено використовують цитати із посиланням на автора, виявляють і з урахуванням відповідальності використовують ліцензований/ авторський продукт, зокрема у власній мистецькій діяльності.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* пояснення знаків охорони авторського права;

* ідентифікація графічних зображень ліцензій, які дозволяють використовувати (копіювати, брати за основу) твір чи продукт;

* зазначення джерел і авторства під час цитування і посилання/звернення, ідентифікація межі використання цитат;

* визначення особистих прав автора мистецького твору.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мистецької освітньої галузі

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (друга іноземна мова)

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (друга іноземна мова)

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (друга іноземна мова)

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта)

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Згідно з Держстандартом базової середньої освіти іноземна мова разом із вивченням інших мов і літератур має реалізувати компетентнісний потенціал мовно-літературної освітньої галузі. Аби допомогти вчителям розібратися з вимогами до результатів навчання школярів учнів 7-х класів НУШ та орієнтирами для їхнього оцінювання, ми підготували вибірковий огляд цього нормативного документа.

Навчальне навантаження

Згідно з Типовим навчальним планом на вивчення іноземної мови виділено:

* у закладах загальної середньої освіти з українською мовою навчання - 3,5 години на тиждень;

* у школах із навчанням мовою корінного народу або національної меншини на вивчення іноземної мови та відповідної мови - 4 години.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 ІНО 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (ІНО - іншомовна освіта).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу в мовно-літературній галузі (іншомовна освіта) очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (іншомовна освіта)

Ця освітня галузь включає 3 групи споріднених результатів навчання школярів, а саме:
1. Сприймання усної інформації та письмових текстів іноземною мовою в умовах безпосереднього та опосередкованого міжкультурного спілкування.
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1.1. Сприймання усної інформації
Передбачається, що у ході вивчення іноземної мови протягом базового циклу учні навчаться розуміти розмову між іншими особами, інформацію, висловлену особою для аудиторії, зміст оголошень та інструкцій та аудіозаписи, якщо мовлення чітке та повільне. Також конкретним результатом навчання визначено вміння учнів сприймати усну інформацію з відеозаписів, телевізійних програм або фільмів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* спостереження за основним змістом розгорнутої дискусії, якщо мовлення чітке та повільне;

* визначення основного змісту простих коротких висловлювань на знайомі теми, зокрема простого висловлювання однієї особи, якщо мовлення чітке та повільне;

* співвідношення інформації, сприйнятої на слух, під час простої, добре структурованої презентації із слайдами, конкретними прикладами або діаграмами, розуміння пояснення до неї;

* розпізнавання простої технічної інформації, зокрема інструкції до побутових приладів;

* виконання детальних інструкцій;

* розуміння оголошень в аеропортах, на вокзалах, у транспорті, якщо мовлення чітке та повільне, а сторонній шум мінімальний;

* визначення основного змісту випусків новин і нескладного матеріалу на знайомі теми, записаного на аудіоносії, якщо мовлення чітке та повільне;

* розпізнавання основного змісту та окремих деталей усних повідомлень, якщо мовлення чітке та повільне;

* розуміння змісту фільмів, якщо з подій та вчинків героїв можна отримати уявлення про сюжет, а мовлення чітке та повільне;

* визначення основного змісту телевізійних програм на знайомі теми, якщо мовлення чітке та повільне.
1.2. Сприйняття письмового тексту
Конкретними результатами навчання учнів визначено їхнє розуміння прочитаної особистої кореспонденції та письмового тексту, здійснення пошуку необхідної інформації, сприймання прочитаного тексту, виокремлення інформації та аргументації, читання простих чітких інструкцій та текстів, якщо використані в них мовні засоби належать до сфери повсякденного спілкування.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення змісту описів подій, почуттів та побажань в особистих листах, листівках для регулярного спілкування з друзями;

* виокремлення інформації про події та емоції з прочитаних простих особистих листів, листівок, зокрема онлайн-повідомлень;

* розпізнавання змісту стандартної кореспонденції та онлайн-дописів, що стосується особистих інтересів;

* здійснення пошуку інформації в тексті, пов'язаному з повсякденним життям (у листах, брошурах);

* сприймання важливої інформації, розміщеної на упаковках, інструкціях (приготування їжі, вживання лікарських засобів тощо);

* визначення відповідності короткої анотації визначеній темі статті;

* виокремлення важливої інформації в простих, чітко структурованих рекламних оголошеннях у друкованих засобах, якщо в них небагато абревіатур;

* виокремлення основного змісту простих статей на знайомі теми;

* розпізнавання більшості фактичної інформації на знайомі теми, якщо є достатньо часу для повторного читання;

* визначення основного змісту стислих описів на інформаційних дошках, зокрема на виставках, у музеях;

* встановлення послідовності виконання простих чітких інструкцій до побутових приладів, приготування їжі, інструкцій з техніки безпеки (зокрема інструкцій у громадському транспорті або з використання електроприладів);

* розпізнавання докладного опису місць, подій, почуттів і планів у прочитаних оповіданнях, путівниках і журнальних статтях, якщо мовні засоби часто вживані у повсякденному спілкуванні;

* знаходження інформації в щоденнику мандрівника щодо подій, особистого досвіду та відкриттів під час подорожі;

* розпізнавання фабули оповідань, простих новел із чіткою сюжетною лінією, у разі потреби користування словником.
1.3. Використання ефективних стратегій сприйняття усної інформації та письмового тексту
Передбачається, що у ході вивчення навчального предмета школярі навчаться ідентифікувати окремі факти та здогадуватись про значення невідомих слів із контексту.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* співвідношення змісту частини тексту зі змістом тексту в цілому, використання структури та засобів зв'язності тексту для кращого розуміння аргументації;

* визначення значення окремих невідомих слів із контексту та зміст речення в цілому, якщо обговорювана тема знайома;

* формулювання висновків або прогнозів щодо змісту прочитаного тексту із заголовку;

* передбачення послідовності подій, ґрунтуючись на прочитаному початку розповіді;

* дотримання послідовності аргументації або подій у розповіді з урахуванням засобів зв'язності тексту;

* надання припущень щодо значення невідомих слів у письмовому тексті шляхом виявлення їх частин.
2. Взаємодія з іншими особами в усній і письмовій формі та в режимі реального часу через засоби іноземної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
2.1. Здійснення усної взаємодії
Конкретними результатами навчання школярів є їхня участь у бесідах і дискусіях на теми, що стосуються особистих інтересів або повсякденного життя, цілеспрямована співпраця зі співрозмовником, здійснення усної взаємодії з метою отримання товарів і послуг та обмін інформацією з використанням простих мовних засобів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* вступ до розмови на знайомі теми без підготовки;

* підтримка розмови або дискусії;

* висловлювання власних поглядів і думок, ставлення запитань про погляди та думки співрозмовника, обговорюючи теми, що стосуються особистих інтересів;

* висловлювання своїх думок щодо розв'язання практичних проблем із урахуванням емоційного стану співрозмовників;

* визначення основного змісту сказаного, у разі потреби повторення частини сказаного співрозмовником з метою пересвідчення у взаєморозумінні;

* висловлювання припущень щодо можливого вирішення питання, наводячи аргументи та пояснення;

* прохання висловитися співрозмовника щодо подальших дій;

* орієнтація в більшості ситуацій, які можуть виникнути під час подорожі (заповнення анкети, замовлення страв тощо), у разі потреби спілкування з відповідним персоналом;

* орієнтація в типових ситуаціях або у таких, що виходять за межі стандартних (у крамниці, на пошті);

* прохання пояснити різницю між двома або кількома аналогічними товарами у крамниці, щоби обрати один з них, у разі потреби ставлення уточнювальних запитань;

* знаходження та передача простої фактичної інформації;

* формулювання запитань, як дістатися до певного місця, та розуміння детальних пояснень;

* надання порад щодо розв'язання простих ситуацій відповідно до своєї компетентності.
2.2. Здійснення письмової взаємодії
У ході базового циклу навчання учні мають навчитись взаємодіяти письмово, надавати просту актуальну інформацію в особистих листах і взаємодіяти через написання записок, повідомлень та заповнення бланків.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* написання особистих листів, детальний опис власного досвіду, почуттів і подій;

* написання простих листів та електронних повідомлень фактологічного характеру, зокрема, запит інформації, надання її чи прохання її підтвердити;

* написання простих заявок із обмеженою кількістю уточнювальних деталей;

* написання записок, що передають нагальну інформацію друзям, працівникам сфери обслуговування, вчителям та іншим особам, у доступній формі пояснюючи те, що вважає важливим;

* запис телефонних повідомлень, що складаються з кількох пунктів, якщо співрозмовник диктує їх чітко, ставлення до рівня володіння мовою співрозмовником з розумінням.
2.3. Здійснення онлайн-взаємодії
Навчальний прогрес характеризується тим, що школярі здійснюють онлайн-взаємодію у формі розмови та простої дискусії й цілеспрямовано налагоджують онлайн-співпрацю в різних ситуаціях повсякденного життя.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* ініціювання, підтримка та завершення простих онлайн-дискусій на знайомі теми, використання пауз під час спілкування в режимі реального часу;

* розміщення простих дописів на знайомі теми під час онлайн-дискусій, які стосуються сфери особистих інтересів, підготовка тексту та використання онлайн-інструментів (зокрема, словників) для перевірки правильності написаного;

* розміщення в Інтернеті дописів про особистий досвід, почуття та події, надання детальних відповідей на коментарі;

* здійснення онлайн-співпраці та обміну, який вимагає простого роз'яснення важливих деталей, зокрема реєстрація на навчальний курс, екскурсію, захід;

* здійснення онлайн-взаємодії з співрозмовником або невеликою групою, яка працює над проєктом, у разі наявності засобів візуалізації (зображення, статистичні дані, графіки), які ілюструють пов'язані із завданням поняття;

* виконання інструкцій, постановка запитань або прохання надати роз'яснення для виконання спільного онлайн-завдання.
2.4. Використання ефективних стратегій здійснення взаємодії (в усній, письмовій формі та онлайн-взаємодії)
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитись ініціювати, підтримувати та закінчувати розмову і просту дискусію, ставити запитання під час виконання спільного завдання та просити уточнити, роз'яснити деталі отриманої інформації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* долучення до дискусії на теми, пов'язані з повсякденним життям, використання відповідних мовленнєвих засобів;

* ініціювання, підтримка та закінчення простої розмови на знайому тему, пов'язану з особистими інтересами;

* використання власного мовленнєвого досвіду та комунікативних стратегій для підтримки розмови чи дискусії;

* узагальнення основної думки, висловленої в дискусії;

* повторення частини висловленого співрозмовником для підтвердження взаєморозуміння та дотримання послідовності розмови;

* запрошення співрозмовника до спілкування;

* надання запиту про додаткові деталі та прохання надати роз'яснення у співрозмовників, щоби підтримувати розмову;

* прохання співрозмовника уточнити чи деталізувати висловлену думку.
3. Надання інформації, висловлювання думок, почуттів та ставлень іноземною мовою
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Усне висловлювання власних думок, почуттів, ставлень та позицій
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитись розповідати про людей, навколишній світ та побут з урахуванням власного досвіду, надавати інформацію співрозмовникові під час тривалого монологу, висловлювати та обґрунтовувати власну думку, наводити аргументи та виступати перед аудиторією з підготовленою промовою.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* опис предметів та інтересів, упорядковуючи послідовність опису;

* опис різноманітних знайомих предметів, що входять до сфери особистих інтересів, використовуючи прості мовні засоби;

* продукування простих розповідей, історій або описів;

* детальна розповідь про власний досвід, опис власних почуттів і вражень;

* передача змісту книги або фільму і повідомлення про своє ставлення та почуття;

* подача простої фактичної інформації на знайомі теми;

* висловлювання власної думки щодо питань, пов'язаних із повсякденним життям;

* стисла аргументація та пояснення власних думок, планів і дій;

* схвалення чи не схвалення дій іншої особи та аргументація своєї думки;

* створення чіткої, короткої презентації на знайому тему, чітке пояснення основних питань;

* надання відповідей на уточнювальні запитання, прохання повторити, якщо темп мовлення був швидким.
3.2. Висловлення своїх думок почуттів, ставлень та позицій у письмовій формі
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють писати прості зв'язні тексти на знайомі теми, що входять до сфери особистих інтересів, та поєднувати окремі короткі елементи письмового висловлювання, упорядковуючи послідовність опису.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* написання простих і детальних повідомлень на знайомі теми, що входять до сфери особистих інтересів;

* розповідь про свій досвід, опис почуттів і реакцій у формі простого зв'язного тексту;

* написання коротких доповідей у стандартному спрощеному форматі з використанням фотографій та ілюстрацій, повідомлення поточної фактичної інформації та аргументація своїх дій.
3.3. Використання ефективних стратегій побудови висловлювання в усній та письмовій формі
У ході базового циклу навчання школярі мають навчитися складати план усного або письмового висловлювання з використанням нового мовного і мовленнєвого матеріалу, підтримувати розмову, допомагаючи співрозмовникові добирати необхідний мовний і мовленнєвий матеріал з урахуванням його емоційного стану, зауважувати та виправляти власні мовні помилки, уникаючи непорозуміння.

Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:

* добір і випробування нових фраз і виразів, ініціюючи зворотний зв'язок;

* характеристика предметів чи явищ, для точного визначення якого не може пригадати слова;

* передача значення слова за допомогою іншого, яке означає щось подібне;

* виправлення помилок у вживанні часових форм, які призводять до непорозумінь, якщо співрозмовник вказує на проблему;

* використання інших стратегій у побудові висловлювання для уникнення непорозумінь.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (іншомовна освіта)

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (українська мова навчання)

# data[].attributes.subject
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (українська мова навчання)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Держстандарт є фундаментальним документом в організації освітнього процесу, яким визначено компетентнісний потенціал галузі, загальний обсяг навчального навантаження та вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів. Аби ґрунтовно опрацювати нормативні документи та визначити практичні шляхи впровадження ключової освітньої реформи у базову школу, ми підготували вибірковий огляд Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі для класів (груп) з українською мовою навчання.

Навчальне навантаження

Типовим навчальним планом визначено річний діапазон кількості годин для вивчення кожної освітньої галузі. У 7-х класах закладів загальної середньої освіти з українською мовою навчання для реалізації мовно-літературної освітньої галузі встановлено обсяг у межах:

* мінімального показника, який становить 315 годин;

* максимального - 420 годин;

* рекомендованого -350 годин.

Діапазон тижневого навчального навантаження цієї освітньої галузі становить від 9 до 12 годин (рекомендовано - 10 годин). Для класів (груп) з навчанням українською мовою навчальні години розподілені на вивчення таких навчальних предметів:

* українська мова - не менше 3 годин;

* українська література - 2 години;

* зарубіжна література - 1,5 години;

* іноземна мова - 3,5 години.

Також заклад загальної середньої освіти може продовжувати вивчати такі галузеві навчальні предмети:

* інтегрований курс літератур (української та зарубіжної). 5-9 клас;

* інтегрований курс української мови та літератури. 5-9 клас;

* інтегрований мовно-літературний курс (українська мова, українська та зарубіжні літератури). 5-9 клас.

Резерв навчальних годин (різниця між рекомендованою та мінімальною кількість годин) становить 1 годину, який може бути розподілений між обов'язковими для вивчення та вибірковими освітніми компонентами.

Компоненти обов'язкових результатів навчання учнів

У Державному стандарті обов'язкові результати навчання учнів позначено індексами. Розберемося, як він розшифровується на прикладі індекса 9 МОВ 1.2.1-2:

* перша цифра вказує на порядковий номер року навчання, на завершення якого очікується досягнення результату навчання (9 клас);

* скорочений буквений запис означає освітню галузь (МОВ - мовно-літературна освітня галузь).

Цифри після буквеного запису означають номер:

* групи споріднених результатів навчання (1);

* загальних результатів навчання учнів, через які реалізується компетентнісний потенціал галузі (2);

* конкретних результатів навчання учнів, що визначають їхній навчальний прогрес за освітніми циклами (1);

* орієнтир для оцінювання, на основі якого визначається рівень досягнення учнями результатів навчання (2).

Отже, досягнення обов'язкових результатів навчання учнів базового циклу у мовно-літературній освітній галузі очікується по завершенню 9 класу.

Орієнтири для оцінювання результатів навчання учнів у мовно-літературній освітній галузі (українська мова, українська література, зарубіжна література (у перекладі українською мовою) для класів (груп) з українською мовою навчання)

Мовно-літературна освітня галузь включає 4 групи споріднених результатів навчання, а саме:
1. Взаємодія з іншими особами усно, сприймання і використання інформації для досягнення життєвих цілей у різних комунікативних ситуаціях
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
1. Сприймання усної інформації.
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні слухають тексти та інформацію з різних джерел на відому і нову тематику, подану у вільному темпі, беруть активну участь у комунікації, взаємодіють відповідно до мети та ситуації спілкування, розпізнають та передають прихований зміст повідомлення, виражений невербально.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* свідоме застосування прийомів активного слухання;

* надання відповідей на запитання за змістом почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту), акцентуючи увагу на важливих деталях, зокрема художніх деталях у художньому тексті;

* обговорення актуальності, жанрово-родової належності почутого тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту), ідейно-тематичних і загальних естетичних особливостей, зв'язку тексту з ситуацією спілкування та художнього тексту з певною епохою, творчістю митця;

* адекватне реагування на почуте, демонстрація розуміння комунікативних намірів співрозмовника;

* формулювання уточнювальних запитань до почутого для його розуміння;

* вирізнення невербальних засобів, які сприяють розумінню не вираженого вербально змісту повідомлення;

* виявлення невербальних засобів, що вказують на наявність прихованої інформації у почутому повідомленні (зокрема художньому тексті, медіатексті), передача прихованого змісту почутого.
1.2. Перетворення інформації з почутого повідомлення в різні форми повідомлень
До конкретних результатів навчання відноситься вміння переказувати почуте повідомлення у різний спосіб відповідно до мети і ситуації спілкування та фіксувати його для оптимізації запам'ятовування, розуміння та подальшого використання почутого, самостійно добирати різні способи і засоби візуалізації для передачі інформації, яка стосується почутого повідомлення, та у разі потреби вносити відповідні зміни.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* докладний, стислий, вибірковий, творчий переказ почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту), акцентуючи увагу на змісті в цілому, на окремих важливих деталях або фрагментах почутого повідомлення відповідно до мети і ситуації спілкування;

* самостійне складання та компонування складного плану, створення конспекту й тез почутого, складання характеристики персонажів літературного твору з доцільним використанням цитат, скорочень, умовних позначень, символів тощо;

* самостійна передача власного розуміння почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту) за допомогою різних способів і засобів візуалізації, структуруючи інформацію.
1.3. Виокремлення усної інформації
Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться виокремлювати та доречно використовувати інформацію з одного чи кількох джерел (зокрема художніх текстів, медіатекстів) відповідно до самостійно визначених цілей.
Орієнтиром для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* знаходження потрібної інформації, відомої або нової, в одному чи кількох джерелах (зокрема художніх текстах, медіатекстах) і використання її відповідно до самостійно визначених цілей.
1.4. Аналіз і інтерпретація усної інформації
Конкретними результатами навчання учнів є визначення теми, основної ідеї, переліку проблем, порушених у почутому повідомленні, розрізнення важливих для розуміння почутого деталей. Також учні мають навчитись встановлювати зв'язок між фрагментами інформації, здобутої з одного чи кількох джерел, визначати та прогнозувати взаємовплив елементів форми і змісту усного повідомлення в різних ситуаціях спілкування, визначати мету мовця і передбачати комунікативний намір співрозмовника, інтегрувати почуте з власним та суспільно-історичним досвідом, розрізняти основні факти і судження й розуміти підтекст в почутому повідомленні.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* окреслення тематики та проблематики почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту) для подальшої інтерпретації;

* виявлення важливих деталей почутого повідомлення (зокрема, художнього тексту, медіатексту) для ілюстрування власного розуміння почутого;

* визначення зв'язку між фрагментами частково неповної інформації для формування цілісного уявлення, здобутої з одного чи декількох різних джерел;

* аналіз стильових, жанрових, естетичних і мовних особливостей почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту);

* прогнозування того, як зміна форми почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту) впливає на зміст, а зміна змісту впливає на форму;

* визначення основної мети та прогнозування намірів співрозмовника для налагодження комунікативної взаємодії та порозуміння, у разі потреби ставлячи уточнювальні запитання та цитуючи почуте;

* розрізнення окремих елементів маніпуляції та пропаганди;

* обґрунтування зв'язку почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту) із власним та суспільно-історичним досвідом (підтримка діалогу "читач - текст - автор") для оптимізації власної діяльності, зокрема в нових обставинах, прийняття рішень у різних ситуаціях;

* розпізнавання основних фактів і суджень про них, вирізнення авторських інтерпретацій, розуміння аргументації, коментування підтексту почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту).
1.5. Оцінювання усної інформації
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють оцінювати зміст і форму почутого повідомлення, визначати істотні та виокремлювати важливі деталі й оцінювати виражальні можливості.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* коментування інформації (зокрема частково неповної), сприйнятої з одного чи кількох джерел;

* визначення достовірності, новизни, несуперечливості інформації, відповідності своїм переконанням і поглядам;

* коментування окремих аспектів форм почутого повідомлення (відповідність ситуації спілкування та соціокультурним нормам);

* обґрунтування своєї позиції щодо почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту) з урахуванням власного досвіду та інформації з окремих джерел, які учень вважає авторитетними;

* визначення позиції співрозмовника/мовця та ступеня досягнення мети комунікації;

* дослуховування до інших думок, демонструючи готовність до зміни власної позиції за умови отримання достатньої аргументації;

* виокремлення істотних особливостей, що сприяють або заважають ефективній комунікації в різних ситуаціях спілкування;

* характеристика ролі, виражальних можливостей та впливу на слухача (адресата) важливих деталей, зокрема художніх, почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту).
1.6. Висловлення та обстоювання власних поглядів, ідей, переконань
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитись обґрунтовувати власну позицію щодо особистісно та суспільно важливих питань, зокрема порушених у почутому повідомленні, у реальній ситуації спілкування.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* логічна та послідовна презентація власних поглядів, ідей, переконань в доцільній жанровій формі, підкріплюючі їх аргументами та наводячи доречні приклади з власного або суспільно-історичного досвіду;

* комунікація з визнанням права на існування іншої думки, дотриманням принципів етики спілкування та норм літературної вимови;

* доречне використання цитат з різних джерел (зокрема художніх текстів, медіатекстів) для підтвердження та увиразнення власних поглядів, ідей, переконань.
1.7. Використання вербальних і невербальних засобів під час представлення своїх думок
Передбачається, що школярі навчаться здійснювати та обґрунтовувати самостійний вибір вербальних та невербальних засобів і використовувати засоби художньої виразності для вироблення власного стилю спілкування.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* добір і використання необхідних вербальних і невербальних засобів для ефективної комунікації з урахуванням ситуації спілкування та комунікативних намірів, соціального і культурного контексту;

* контроль використання невербальних засобів в умовах реалізації типових стратегій спілкування;

* модифікація використання інтонаційних засобів залежно від комунікативної ситуації;

* використання різних засобів художньої виразності у власному мовленні, обґрунтовуючи доцільність їх вибору.
1.8. Регулювання власного емоційного стану
Конкретними результатами навчання школярів є аналіз і врахування різних емоційних реакцій для ефективного спілкування, керування власними емоціями в типових ситуаціях, здійснення позитивного впливу на емоційний стан співрозмовників для досягнення мети спілкування. Також учні мають навчитись характеризувати міжособистісні взаємодії в почутому повідомленні, вказуючи на розмаїття емоційних станів і пояснюючи їх для розвитку власного емоційного інтелекту.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* виявлення та передбачення емоційних реакцій в різних ситуаціях спілкування;

* пояснення причин відповідного емоційного стану в типових життєвих ситуаціях;

* здійснення емоційної саморегуляції з доречним використанням вербальних і невербальних засобів (зокрема під час виступу перед аудиторією);

* позитивний вплив на емоційний стан учасників групової комунікації, цінуючи власну культурну традицію та виявляючи повагу до інших;

* коментування особливостей вираження емоційного стану в різних культурах на основі аналізу почутого повідомлення (зокрема художнього тексту, медіатексту) для розвитку власного емоційного інтелекту.
2. Сприймання, аналіз, інтерпретація, критичне оцінювання інформації в текстах різних видів і використання її для збагачення власного досвіду
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:

У ході базового циклу навчання учні мають навчитись застосовувати різні види критичного читання одиничних та множинних текстів на відому і нову тематику, ефективно використовувати складники друкованого чи цифрового текстового джерела інформації, сприймати тексти відповідно до особливостей національної культури та епохи.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* застосування різних видів критичного читання текстів різних стилів, зокрема фрагментарних (зокрема художніх текстів, медіатекстів);

* використання різних складників друкованого чи цифрового текстового джерела інформації (рубрикацію, заголовки, скорочення, виділення тощо) для оптимізації роботи з текстовою інформацією;

* визначення специфіки складників структури текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) різних родів і жанрів, а також особливостей міжродових і міжжанрових утворень;

* співвідношення змісту сприйнятого тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту) з історичним і соціокультурним контекстом, світоглядною позицією автора.
2.2. Аналіз і інтерпретація тексту
Держстандартом визначено, що школярі мають навчитися визначати і коментувати порушені проблеми в одному чи декількох текстах, виокремлювати очевидну та приховану інформацію, розрізняти об'єктивні факти і суб'єктивні судження, визначати зв'язок між елементами змісту тексту. Також учні мають вміти зіставляти тексти подібної тематики, інтегрувати інформацію, подану в різні способи, визначати зв'язок між елементами змісту, структури та мовним оформленням текстів і робити висновки на основі аналізу та інтерпретації кількох прочитаних текстів.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* коментування та обґрунтування актуальності порушених проблем в одному чи декількох текстах (зокрема художніх текстах, медіатекстах) з урахуванням власного досвіду та культурно-історичного контексту;

* розмежування в тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) фактичної інформації, суб'єктивних суджень та прихованого підтексту, наведення аргументів для спростування або підтвердження суджень, коментування підтексту, наведення прикладів із особистого та суспільного досвіду;

* характеристика взаємозв'язку між темою, мікротемами та основною думкою тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту);

* знаходження спільного та різного в літературних творах різних культур за тематикою, проблематикою, стилем, мовним оформленням, структурою, часом створення тощо;

* поєднання поданої в різні способи інформації з кількох текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів), гіпертекстів у цифровому середовищі;

* характеристика взаємозумовленості елементів змісту, структури та мовного оформлення текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) різних типів, стилів і жанрів, епох і культур, зважаючи на культурно-історичний контекст, естетичний та ціннісний потенціал;

* розпізнавання в тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) зображувально-виражальних засобів, ознак авторського стилю;

* формулювання логічних і послідовних висновків на основі аналізу структурно-змістової єдності та інтерпретації кількох прочитаних текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів).
2.3. Збагачення естетичного та емоційно-чуттєвого досвіду
Конкретними результатами навчання школярів є аналіз причин виникнення емоційного стану літературних персонажів і коментування їхніх вчинків в контексті власного і суспільного досвіду, висловлювання власних почуттів і вражень, пояснення естетичної та мистецької цінності прочитаних текстів у культурно-історичному контексті.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* характеристика поведінки та причин виникнення емоційного стану літературних персонажів, коментування їхніх вчинків і висловлювань;

* проєціювання емоційно-чуттєвого досвіду персонажів текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) на власну поведінку, переконання, ставлення та цінності;

* коментування власних почуттів під час читання тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту) і вражень від прочитаного, аналіз впливу виражальних засобів на емоційно-естетичне сприйняття тексту;

* обґрунтування думки щодо естетичної та мистецької цінності прочитаних текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) у культурно-історичному контексті з урахуванням взаємозв'язків української та інших національних культур.

У ході базового циклу навчання учні мають навчитися встановлювати значення прочитаного в кількох текстах для досягнення визначеної мети діяльності, визначати якість і достовірність інформації на основі власного досвіду, висловлювати думку про те, як особливості форми, мови тексту впливають на вираження змісту і досягнення відповідної мети. Також учні мають навчитись визначати роль і місце тексту у культурно-історичному контексті та обговорювати тексти, демонструючи толерантність та усвідомлюючи множинність поглядів та інтерпретацій.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* з'ясування важливості та прогнозування доцільності подальшого використання інформації, здобутої з кількох текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) з урахуванням прочитаного;

* аргументоване висловлювання актуальності та достовірності інформації на основі власного досвіду, аналізу прочитаного тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту) та критичних суджень інших осіб;

* формулювання аргументованих висновків про наявність у тексті (зокрема художньому тексті, медіатексті) ознак маніпулятивного впливу, доречне цитуювання відповідних фрагментів;

* характеристика особливостей структури тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту), визначаючи функції та роль мовних засобів у ньому;

* обстоювання власної думки про роль і місце тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту) у культурно-історичному контексті;

* пропонування варіантів інтерпретації образів, подій і ситуацій у текстах (зокрема художніх текстах, медіатекстах), зважаючи на потенційну множинність прочитання в різних контекстах.
2.5. Вибір текстів для читання
Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитися самостійно добирати тексти українських і зарубіжних авторів різних стилів і жанрів відповідно до мети читання, визначати критерії добору і способи пошуку інформації, керувати власною читацькою діяльністю та орієнтуватись у відповідних джерелах інформації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* використання текстових/медіатекстових джерел для виконання завдань, інформацію з яких учень вважає достовірною та надійною, аргументація вибору таких джерел;

* обговорення з іншими особами своїх читацьких уподобань і звичок із наведенням прикладів і аргументів, презентація прочитаного літературного твору в різний спосіб з урахуванням власного читацького досвіду;

* використання різних ресурсів, зокрема цифрових, для розширення кола читацьких інтересів, демонструючи навички критичного мислення.
2.6. Перетворення текстової інформації
Конкретними результатами навчання школярів є словесна та графічна передача текстів та трансформація графічної інформацію у текстову на основі декількох джерел.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* передача змісту прочитаного з кількох джерел, узагальнюючи, скорочуючи, доповнюючи словесно інформацію (реферат, тези тощо);

* представлення текстової інформації з одного або кількох джерел (зокрема художніх текстів, медіатекстів), комбінуючи різні способи і засоби візуалізації змісту;

* створення тексту на основі кількох графічних джерел інформації, аналізуючи, порівнюючи, систематизуючи, узагальнюючи та оцінюючи її.

Держстандартом встановлено, що школярі мають навчитись експериментувати з текстом за самостійно визначеним напрямом і створювати власний текст (медіатекст) на основі прочитаного.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* творче опрацювання прочитаного тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту), передача його в іншому культурно-історичному контексті;

* створення власного або колективного медійного продукту на основі прочитаного;

* самостійний добір і використання деяких способів творчого експериментування з текстом (зокрема художнім текстом, медіатекстом), зважаючи на власні потреби та мету й усвідомлюючи ризик несприйняття створеного тексту.
3. Висловлювання думок, почуттів і ставлень, письмова взаємодія з іншими особами, зокрема інтерпретація літературних творів українських і зарубіжних письменників; взаємодія з іншими особами у цифровому середовищі, дотримання норм літературної мови
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
3.1. Створення письмового висловлення
У ході базового циклу навчання школярі мають навчитись фіксувати власні міркування або інформацію з різних джерел в письмовій формі, створювати тексти різних типів, стилів і жанрів, дотримуватись засад академічної доброчесності та мовних норм під час створення власних текстів, добирати доречні мовні засоби і виявляти творчу індивідуальність, використовуючи різні способи презентації відповідно до мовленнєвої ситуації.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* запис власного або чужого мовлення з використанням у разі потреби відповідних прийомів оптимізації викладу думок (різних графічних прийомів, скорочень, виділень тощо) та засобів мовної виразності;

* створення та презентація текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) різних типів, стилів і жанрів на актуальну самостійно визначену тематику;

* зіставлення власної думки, зафіксованої в письмовій формі, із думкою інших осіб;

* обстоювання власної позиції щодо порушеної проблеми, аналізуючи та узагальнюючи різні погляди та ідеї;

* оформлення власного висловлення з дотриманням принципів академічної доброчесності;

* складання та оформлення власних текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів) різних типів, стилів і жанрів відповідно до усталених словотвірних, лексичних, орфографічних, граматичних, пунктуаційних і стилістичних норм;

* самостійне створення текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів), використання різних форм їх презентації для досягнення відповідної комунікативної мети;

* добір виражальних мовних засобів, виявляючи творчу індивідуальність.
3.2. Письмова взаємодія в режимі реального часу (у цифровому середовищі)
Конкретними результатами навчання учнів є створення типових дописів/ медіатекстів у цифровому середовищі для обговорення особистісних і соціально важливих питань, участь в онлайн-взаємодії та в онлайн-дискусіях із дотриманням норм етикету, засад академічної доброчесності та основ безпечної поведінки у цифровому середовищі.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* створення у цифровому середовищі повідомлень/ медіатекстів різних жанрів (дописів, коментарів, статей, заміток тощо) із застосуванням гіпертекстових посилань для обговорення особистих і соціально важливих проблем, зокрема популяризації читання;

* виконання різних ролей у груповій онлайн-комунікації, вибір потрібних стратегій співпраці в різних ситуаціях спілкування;

* організація та проведення онлайн-дискусій, участь в обговоренні суспільно важливих проблем;

* толерантне коментування різних поглядів на обговорювану проблему, узагальнення їх, обстоювання власної позиції, дотримання норм етикету, засад академічної доброчесності під час онлайн-спілкування;

* вирізнення та уникнення проявів маніпулятивних впливів у цифровому середовищі;

* безпечне спілкування в цифровому середовищі з урахуванням принципів академічної доброчесності.
3.3. Редагування письмових текстів
Передбачається, що у ході вивчення навчальних предметів мовно-літературної освітньої галузі учні навчаться ідентифікувати різні види помилок, виправляти та обґрунтовувати зроблені виправлення, аналізувати та вдосконалювати зміст написаного й проводити аналіз допущених помилки з метою виявлення переваг і недоліків власних текстів і визначення навчальних цілей.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* ідентифікація різних видів помилок на рівні змісту, структури та мовного оформлення, виправлення та обґрунтування зроблених виправлень з урахуванням засвоєних мовних норм;

* аналіз і вдосконалення змісту написаного відповідно до теми та мети висловлювання;

* усунення недоліків у структурі тексту з урахуванням стилістичних і жанрових особливостей тексту;

* визначення переваг і недоліків власних написаних текстів і планування власного навчального розвитку з урахуванням аналізу допущених помилок;

* демонстрація толерантності та здатності до конструктивної взаємодії у процесі редагування.
4. Дослідження індивідуального мовлення, використання мови для власної мовної творчості, спостереження за мовними та літературними явищами, проведення їх аналізу
У цій групі компетентнісний потенціал галузі реалізується через такі загальні результати навчання учнів:
4.1. Дослідження мовних явищ
Навчальний прогрес характеризується тим, що учні вміють розрізняти мовні одиниці різних рівнів на основі аналізу їх характерних ознак і функцій у мовленні, виявляти системні міжрівневі взаємозв'язки між ними, типові закономірності їх функціонування на основі узагальнення власних спостережень та визначати особливості розвитку сучасної української мови, аналізуючи усне мовлення та тексти.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* визначення та характеристика системних міжрівневих взаємозв'язків між мовними одиницями різних рівнів, типових закономірностей їх функціонування на основі узагальнення власних спостережень за мовою і мовленням, зокрема на прикладі літературних творів;

* використання знань про системність мовних явищ для вдосконалення власного мовлення;

* аналіз окремих мовних явищ в усному мовленні, текстах (зокрема художніх текстах, медіатекстах) і формулювання висновків щодо функціонування та доцільності використання певних мовних одиниць.
4.2. Використання знань з мови в мовленнєвій творчості
Держстандартом передбачено, що школярі мають навчитися використовувати результати власної мовотворчості для особистісного самовираження, імпровізувати з різними художніми засобами, використовувати твори мистецтва для створення власних текстів та вдосконалювати власний стиль мовлення, використовуючи різні джерела.
Орієнтирами для оцінювання результатів навчання є сформованість таких знань, умінь та навичок школярів:
* творче використання мовних засобів, обираючи із запропонованих варіантів нестандартні рішення, виявляючи художньо-образне, асоціативне мислення;

* імпровізація з текстом (зокрема художнім текстом, медіатекстом), застосовуючи елементи стилізації, пародії тощо, обстоювання своєї позиції та права на самовираження;

* взаємодія з іншими особами, використовуючи твори мистецтва для створення власних текстів (зокрема художніх текстів, медіатекстів);

* використання різноманітних стратегій (зокрема вільного запису асоціацій, "карти знань", складання списків дивних ідей тощо) для продукування нових мистецьких ідей, використання та доопрацювання ідеї інших осіб на засадах академічної доброчесності;

* дослідження власного мовлення, аналіз основних рис авторського стилю тексту (зокрема художнього тексту, медіатексту) для вдосконалення власного стилю мовлення.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 клас НУШ: огляд і розбір Держстандарту мовно-літературної освітньої галузі (українська мова навчання)

# data[].attributes.attachment_link.description
Готуємось до викладання навчальних предметів у 7-х класах НУШ

# data[].attributes.headline
Розроблення навчальної програми з предмета

# data[].attributes.subject
Розроблення навчальної програми з предмета

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Відповідно до статті 1 Закону України "Про повну загальну середню освіту" поняття "модельна навчальна програма", "навчальна програма" розглядаються у такому значенні:

Модельна навчальна програма - документ, що визначає орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст навчального предмета (інтегрованого курсу) та види навчальної діяльності учнів, рекомендований для використання в освітньому процесі в порядку, визначеному законодавством [3]. Така програма розробляється на основі Державного стандарту базової середньої освіти [2].

Навчальна програма - документ, що визначає послідовність досягнення результатів навчання учнів з навчального предмета (інтегрованого курсу), опис його змісту та видів навчальної діяльності учнів із зазначенням орієнтовної кількості годин, необхідних на їх провадження, та затверджується педагогічною радою закладу освіти [3].

Вибір модельної програми ЗЗСО створює перед учителем проблему розроблення власної навчальної програми, адже вчитель в класі буде працювати не за модельною програмою, а за навчальною, розробленою ним на основі модельної.

Створення навчальної програми - це новий вид діяльності, що цьогоріч мають опанувати освітяни, які працюють у 5 класі Нової української школи.

Ключова різниця між модельною і навчальною програмами у тому, що модельна програма не вказує кількість годин, порядок вивчення тем і інструментарій для вчителя [1].

Для створення навчальної програми вчителеві потрібні:

* модельна програма;

* підручник;

* інформація про кількісь годин, відведених для вивчення курсу в навчальному плані ЗЗСО;

* Державний стандарт базової загальної середньої освіти [1].

Тексти модельних навчальних програм для 5-9 класів Нової української школи розміщені на сайтах МОН України, ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти" [6], в інформаційній системі Комунального навчального закладу Київської обласної ради "Київський обласний інститут післядипломної освіти педагогічних кадрів" "Нормативно-правове і навчально-методичне забезпечення освітнього процесу" [4]:

* мовно-літературна освітня галузь (ID - 8550);

* природнича освітня галузь (ID - 8555);

* математична освітня галузь (ID - 8558);

* громадянська та історична освітня галузь (ID - 8560);

* соціальна і здоров'язбережувальна освітня галузь (ID - 8562);

* інформатична освітня галузь (ID - 8566);

* технологічна освітня галузь (ID - 8568);

* мистецька освітня галузь (ID - 8570);

* фізична культура;

* міжгалузеві інтегровані курси [4; 6].

Укладаючи навчальну програму, вчитель має орієнтуватися на кількість годин, визначену навчальним планом ЗЗСО.

У модельній програмі зазначено:

* очікувані результати навчання,

* пропонований зміст навчального предмета,

* рекомендовані види навчальної діяльності [1; 3].

У навчальній програмі визначають:

* зміст навчального матеріалу(тема),

* діяльність учнів,

* очікувані результати навчання [1; 3].

Учителеві необхідно конкретизувати:

- порядок вивчення тем (відповідно до обраного підручника);

- розподіл годин на вивчення певного розділу/теми [1].

Структура навчальної програми може бути такою:
Титульна сторінка І. Вступ:
- пояснювальна записка: мета та завдання курсу тощо;

- нормативно-правова база, на основі якої укладено програму;
ІІ. Змістовна частина:
- зміст (навчальний план) курсу, очікувані результати навчання та види діяльності учнів;

- календарно-тематичне планування;
ІІІ. Перелік навчально-методичного та матеріально-технічного забезпечення навчального процесу IV. Cистема оцінювання результатів навчання:
а) критерії оцінювання предметних та особистісних результатів;

б) критерії контролю груп загальних результатів.
V. Література та інформаційні ресурси:
а) для вчителя;

б) для учнів [1].

Вступ. У пояснювальній записці визначають основні положення щодо ролі та значення курсу: мету, завдання, принципи, пріоритети викладання, структуру, шляхи реалізації програми та особливості організації освітнього процесу.

При формулюванні мети та завдань навчальної програми вчитель використовує відповідну модельну навчальну програму курсу, що відповідає чинному Державному стандарту базової середньої освіти.

При визначенні нормативно-правової бази, використаної для розроблення навчальної програми, учитель зазначає:

Закон України "Про освіту".

Закон України "Про повну загальну середню освіту".

Державний стандарт базової середньої загальної освіти.

Освітню програму ЗЗСО.

Модельну навчальну програму.

У змістовній (основній) частині навчальної програми викладають орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст предмета та види навчальної діяльності.

Визначення змісту програми учитель здійснює, використовуючи змістовний компонент відповідної модельної програми, що містить перелік очікуваних результатів навчання, пропонований зміст навчального предмета та рекомендовані види навчальної діяльності.

Загальна кількість годин для вивчення предмета, курсу має відповідати кількості годин навчального плану 5 класу ЗЗСО.

Порядок вивчення тем має відповідати порядку подання навчального матеріалу в обраному підручнику.

Кількість годин для вивчення тієї чи іншої теми/розділу вчитель обирає самостійно відповідно до рівня підготовки учнів, обраних методик та розподілу навчального матеріалу в підручнику.

Учитель зазначає, що компетентнісний потенціал освітньої галузі та базові знання, визначені у відповідному додатку Державного стандарту. Переписувати або зазначати зміст компетентнісного потенціалу освітньої галузі не потрібно.

Вимоги до обов'язкових результатів навчання учнів з курсу, предмета визначені у певному додатку до Державного стандарту і передбачають, що учень (обов'язкові результати навчання учнів з курсу, предмета учитель зазначає у вступі до навчальної програми).

У цій частині ключовою є деталізація видів діяльності учнів та їх організація їх у систему, яка дозволить максимально ефективно проводити навчання.

Обов'язкові результати навчання учнів розкрито в орієнтирах для оцінювання Державного стандарту і в модельних навчальних програмах. Тому саме цей рівень конкретизації обов'язкових результатів навчання має стати основою для впорядкування послідовності досягнень очікуваних результатів навчання, компетентностей, яких набувають учні на певному етапі протягом навчального року, семестру [1].
Календарне-тематичне планування.
Календарно-тематичне планування вчитель укладає у найбільш прийнятній для нього формі, порядок вивчення тем та розподіл часу на їх вивчення має відповідати прописаним у змісті програми.

У календарно-тематичному плануванні доцільно передбачити такі колонки таблиці:

Оскільки календарно-тематичне планування є складовою частиною навчальної програмим, воно затверджується разом з нею педагогічною радою ЗЗСО і не потребує в подальшому погодження у заступника з НВР.

У повсякденній діяльності вчитель може використовувати спрощене робоче календарне планування:

У прикінцевій частині мають бути прописані:
- використання засобів навчання, - форми оцінювання результатів навчання,
- додаткові компоненти тощо [1].
У переліку навчально-методичного і матеріально-технічного забезпечення навчального процесу зазначають:
технічне обладнання,

програмне забезпечення, яке використовується у процесі вивчення предмета, курсу, онлайн-засоби [1].

Система оцінювання результатів навчання має базуватися на:

положеннях Рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до Державного стандарту базової середньої освіти, затверджених наказом Міністерства освіти і науки України 01 квітня 2022 р. № 289;

загальних критеріях оцінювання результатів навчання учнів 5-6 класів, які здобувають освіту відповідно до нового Державного стандарту базової середньої освіти, уміщених у додатку №2 до наказу МОН України від 01.04.2022 №289 [1; 5].

Список літератури та інформаційних ресурсів має містити перелік фахово-методичної та науково-популярної літератури, інтернет-ресурсів та інших джерел, які вчитель використовує під час підготовки до уроку. Інформаційні ресурси для здобувачів освіти мають відображати сучасний рівень розвитку науки, комп'ютерних технологій та враховувати віково-психологічні особливості учнів [1].

Деякі автори модельних навчальних програм і підручників вже розробили зразки навчальних програм, які вчителі зможуть використовувати за основу у процесі розроблення навчальної програми з предмета, курсу ЗЗСО [1].
Використані та рекомендовані ресурси:
1. Готуємось до нового навчального року. Розробка навчальних програм. URL: https://cutt.ly/fXG5DQ2

2. Державний стандарт базової середньої освіти. URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/898-2020-%D0%BF#Text

3. Закон України "Про повну загальну середню освіту". URL: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/463-20#Text

4. Інформаційна система Комунального навчального закладу Київської обласної ради "Київський обласний інститут післядипломної освіти педагогічних кадрів" "Нормативно-правове і навчально-методичне забезпечення освітнього процесу". URL: https://base.kristti.com.ua/

5. Наказ Міністерства освіти і науки України 01 квітня 2022 р. № 289. URL: https://osvita.ua/legislation/Ser_osv/86195/

6. Офіційний сайт ДНУ "Інститут модернізації змісту освіти". URL: https://imzo.gov.ua/

7. Старагіна І. Як створити навчальну програму на основі модельної. URL: https://cutt.ly/1XHDlUz

8. Степанова-Камиш А. Навчальна програма не має копіювати модельну: що спільного й різного в цих програмах. URL: https://cutt.ly/LXHFIN7
Укладач: Олена Матушевська, методист відділу музейної освіти та бібліотечної справи Комунального навчального закладу Київської обласної ради "Київський обласний інститут післядипломної освіти педагогічних кадрів" Додатково див. Готуємось до нового навчального року. Розробка навчальної програми

# data[].attributes.attachment_link.title
Розроблення навчальної програми з предмета, курсу для 5 класу Нової української школи

# data[].attributes.attachment_link.description
Відповідно до статті 1 Закону України "Про повну загальну середню освіту" поняття "модельна навчальна програма", "навчальна програма" розглядаються у такому значенні: Модельна навчальна програма - документ, що визначає орієнтовну послідовність досягнення очікуваних результатів навчання учнів, зміст навчального предмета (інтегрованого курсу) та види навчальної діяльності учнів, рекомендований для використання в освітньому процесі в порядку, визначеному законодавством [3].

# data[].attributes.headline
Посібник "Інклюзивна освіта"

# data[].attributes.subject
Посібник "Інклюзивна освіта"

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзивна освіта посібник

# data[].attributes.headline
Оцінювання навчальних досягнень учнів з ООП

# data[].attributes.subject
Оцінювання навчальних досягнень учнів з ООП

# data[].attributes.attachment_link.title
Впровадження інклюзивної освіти у ЗЗСО 2023

# data[].attributes.headline
Оцінювання учнів із ООП: особливості, підходи та практичні інструменти

# data[].attributes.subject
Оцінювання учнів із ООП: особливості, підходи та практичні інструменти

# data[].attributes.attachment_link.title
Оцінювання учнів із ООП: особливості, підходи та практичні інструменти

# data[].attributes.attachment_link.description
Огляд рекомендацій МОН та УІРО

# data[].attributes.headline
Індивідуальний навчальний план учня з ООП: поради щодо розробки та реалізації

# data[].attributes.subject
Індивідуальний навчальний план учня з ООП: поради щодо розробки та реалізації

# data[].attributes.attachment_link.title
Індивідуальний навчальний план учня з ООП: поради щодо розробки та реалізації

# data[].attributes.attachment_link.description
Поговоримо про індивідуалізований підхід до навчання учнів з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.headline
Розроблення індивідуальної програми розвитку для дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.subject
Розроблення індивідуальної програми розвитку для дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.attachment_link.title
Розроблення індивідуальної програми розвитку для дітей з особливими освітніми потребами

# data[].attributes.attachment_link.description
Для створення якісної індивідуальної програми розвитку (далі - ІПР) необхідно мати повну інформацію про дитину. Таку інформацію команда супроводу отримує з висновку інклюзивно-ресурсного центру (далі – ІРЦ) , спостерігаючи за дитиною на перервах, під час навчання, аналізуючи учнівські роботи, тестування, спілкування дитини з однокласниками.

# data[].attributes.attachment_link.title
рекомендації з ментального здоров'я

# data[].attributes.headline
Брошюра для батьків і опікунів

# data[].attributes.subject
Брошюра для батьків і опікунів

# data[].attributes.attachment_link.title
Поради батькам і опікунам

# data[].attributes.headline
Відео для учнів 1 - 6 класів "Повертаємося до школи" (приктики для опанування емоціями)

# data[].attributes.subject
Відео для учнів 1 - 6 класів "Повертаємося до школи" (приктики для опанування емоціями)

# data[].attributes.attachment_link.title
Всеукраїнський урок з ментального здоров'я 1-6 класи: "ТИ ЯК? Повертаємось до школи!"

# data[].attributes.attachment_link.description
Всеукраїнський урок з ментального здоров'я 1-6 класи: "ТИ ЯК? Повертаємось до школи!" - дивись онлайн на Мегого. Перший день у школі - радісний і тривожний момент, коли дітям потрібна підтримка. Цей всеукраїнський урок про важливість психічного здоров'я.

# data[].attributes.headline
Відео для учнів 7 - 9 класів  "Ти як?" (практики для коригування самооцінки)

# data[].attributes.subject
Відео для учнів 7 - 9 класів  "Ти як?" (практики для коригування самооцінки)

# data[].attributes.attachment_link.title
Всеукраїнський урок з ментального здоров'я 7-11 класи: "ТИ ЯК? Повертаємось до школи!"

# data[].attributes.attachment_link.description
Всеукраїнський урок з ментального здоров'я 7-11 класи: "ТИ ЯК? Повертаємось до школи!" - дивись онлайн на Мегого. Перший день у школі - радісний і тривожний момент, коли дітям потрібна підтримка. Цей всеукраїнський урок про важливість психічного здоров'я.

# data[].attributes.headline
Серіал Ден і РОра проти корпорації С (стрес)

# data[].attributes.subject
Серіал Ден і РОра проти корпорації С (стрес)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Якось прогресивний Честнат-сіті втратив свої кольори. Його мешканців поглинули стрес, напруга та гнітюче відчуття безперспективності, викликані небувалою кількістю проблем: дороги паралізовані заторами, місто страждає через комунальні негаразди, сварки, агресія і взаємні звинувачення стали буденністю.

За бідами, які звалилися на місто каштанів, стоїть злий геній-науковець. У своїй підземній лабораторії він готується до тріумфу, адже Честнат-сіті от-от охопить суцільний морок.

Ден і Рора, пара допитливих друзів, влаштовують власне розслідування довкола подій у Честнат-сіті. Підлітки дізнаються, що приховує злий геній, і чому він заприсягнувся помститися місту, яке колись так любив.

Друзі прагнуть врятувати місто, але справі перешкоджають не лише посіпаки науковця, а й стрес. Тож без знань про підтримку ментального здоров'я їм не обійтися.

Комікс вийшов на платформі Дія.Освіта. Він створений Координаційним центром з психічного здоров'я КМУ у межах Всеукраїнської програми ментального здоров'я "Ти як?" - ініціативи першої леді Олени Зеленської - за підтримки агентства США з міжнародного розвитку (USAID) в межах проєкту "Розбудова стійкої системи громадського здоров'я", який втілює організація Пакт. Комікс є частиною заходів "Місяця обізнаності про ментальне здоров'я", який відзначається протягом травня 2024 року.

для молоді, для школярів, для підлітків, для дорослих

HARD: Використання техніки для заспокоєння "Амулет спокою", Використання техніки для подолання панічних атак, Вміння подолати самотність, Організація часу, щоб долати щоденний стрес, Повернення сну, якщо стрес заважає, Подолання агресії технікою "Кольори"

Створено за підтримки

USAID

Всеукраїнська програма ментального здоров'я "Ти як?"

# data[].attributes.attachment_link.title
Дія.Освіта - Ден і Рора проти корпорації стресу

# data[].attributes.attachment_link.description
Ден і Рора, пара допитливих друзів, влаштовують власне розслідування довкола подій у Честнат-сіті

# data[].attributes.headline
Техніки самодопомоги в укритті

# data[].attributes.subject
Техніки самодопомоги в укритті

# data[].attributes.attachment_link.title
Піклуватися про ментальне здоров’я школярів — техніки самодопомоги для роботи в укритті

# data[].attributes.attachment_link.description
Техніки самодопомоги — це прості вправи, які допомагають опанувати стрес та позбутися емоційної напруги. Виконуючи ці вправи, ми звертаємо увагу на свої відчуття в тілі, дихання, думки та емоції.

# data[].attributes.headline
Короткі відео з техніками самодопомоги для дітей 

# data[].attributes.subject
Короткі відео з техніками самодопомоги для дітей 

# data[].attributes.attachment_link.title
Сонечко, ти як?

# data[].attributes.attachment_link.title
Довідник підтримки учнів для класного керівника

# data[].attributes.attachment_link.description
Для того, щоб допомогти в цій нелегкій та відповідальній справі дорослим, представляємо довідник підтримки учнів для класного керівника і збірник ігор, вправ й технік з детальним описом та ілюстраціями, а також брошуру для батьків.

# data[].attributes.headline
МІЖВІДОМЧИЙ АЛГОРИТМ ВЗАЄМОДІЇ  ЩОДО ПРЕВЕНЦІЇ ТА ПРОТИДІЇ БУЛІНГУ (ЦЬКУВАННЯ)

# data[].attributes.subject
МІЖВІДОМЧИЙ АЛГОРИТМ ВЗАЄМОДІЇ  ЩОДО ПРЕВЕНЦІЇ ТА ПРОТИДІЇ БУЛІНГУ (ЦЬКУВАННЯ)

# data[].attributes.attachment_link.title
Додаток протидія булінгу

# data[].attributes.headline
Форма оцінювання командної роботи

# data[].attributes.subject
Форма оцінювання командної роботи

# data[].attributes.attachment_link.title
Форма-оцінювання-командної-роботи.-Середні-класи.doc

# data[].attributes.attachment_link.title
PDF_GO_Методичні рекомендації_ДБН.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Відеоуроки ”Стаємо сильнішими разом”

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.headline
Брошюра "Ідентичність"

# data[].attributes.subject
Брошюра "Ідентичність"

# data[].attributes.attachment_link.title
Брошура_ідентичність

# data[].attributes.headline
Цифрові додатки до теми "Ідентичність"

# data[].attributes.subject
Цифрові додатки до теми "Ідентичність"

# data[].attributes.attachment_link.title
додаток_ідентичність

# data[].attributes.headline
Оформлення звіту за підсумкові контрольні роботи

# data[].attributes.subject
Оформлення звіту за підсумкові контрольні роботи

# data[].attributes.attachment_link.title
Оформлення підсумкових робіт

# data[].attributes.headline
Навчальні програми і підручники

# data[].attributes.subject
Навчальні програми і підручники

# data[].attributes.attachment_link.title
Вибір модельних програм і підручників 7 кл.docx

# data[].attributes.headline
Мінна небезепека

# data[].attributes.subject
Мінна небезепека

# data[].attributes.headline
Публікація досвіду  у журналі "Постметодика"

# data[].attributes.subject
Публікація досвіду  у журналі "Постметодика"

# data[].attributes.headline
Методичні рекомендації щодо запровадження та використання технологій ШІ в ЗЗСО

# data[].attributes.subject
Методичні рекомендації щодо запровадження та використання технологій ШІ в ЗЗСО