# data[].attributes.body
Väestötiedon tilastotiedot pitäisi olla helposti saatavilla (esimerkiksi kaupungin kirjastotoimi ei tiennyt yhden etnisen ryhmän keskittymästä kaupungissa ja heille ei ollut mitään aineistoa olemassa - siksi he eivät myöskään käyttäneet palvelua).

Hyvin käytäntöjen jakaminen.

# data[].attributes.body
Tässä OPHlla on selkeä rooli informaatio-ohjauksessa. Jokaisella on oma tehtävänsä, joka on viimeisten vuosien aikana hämärtynyt. Perusopetuksen tehtävä on antaa valmiudet toisen asteen opintoihin. Ammatillisessa koulutuksessa on kaksi isompaa tehtävää - antaa jatko-opintokelpoisuus ja saavuttaa ammattitutkinto, joka työllistää.

Puhe on johtanut siihen, että suomalaisen opetushenkilöstö on yllätetty "housut nilkoissa" monikielisyydessä. Meillä on ollut hyvin kielen hallitsevia oppilaita, joiden opetusta on voinut eriyttää hienovaraisesti suuntaan tai toiseen. Nyt oppilasaines on todella moninainen. Erityisesti monikielisyys ja sen mukanaan tuomat haasteet ovat koko kouluyhteisön yhteinen asia. Johtaa myös marginalisoitumiseen. Kieli on jokaisella koulutusasteella keskeinen asia, jonka osaamisesta on pidettävä huoli.

# data[].attributes.body
Skaala on laaja ja jokseenkin jäsentymätön. Näiden ops tukee, mutta opiskelijoiden tavoitteet ovat moninaiset.

Oppimisen taidot, arjen taidot, yhteisölliset taidot vahvistuvat.

Tätä kokonaisuutta tarvitaan, sillä todennäköisesti opiskelijoille tulisi paljon poissaoloja lukioissa tai ammatilliseen tutkintoon johtavassa koulutuksessa.

Oph voisi olla mukana KOPS:n imagomarkkinoinnissa. OPHn tulee olla mukana niissä keskusteluissa, joissa linjataan, mikä on opiskelijan paikka erilaisissa tilanteissa.

# data[].attributes.body
Kielitietoisuus ja kielitietoinen opetus tulisi kirjata vahvemmin eri koulutusasteiden määräyksiin, myös oppiaine-/tiedonalatasolle. Tämän tulisi välittyä toimeenpanon tukeen ja informaatio-ohjaukseen.

# data[].attributes.headline
Ryhmä 8: Selvitykset ja päätöksenteon tietoperustaisuus

# data[].attributes.subject
Ryhmä 8: Selvitykset ja päätöksenteon tietoperustaisuus

# data[].attributes.body
KOPS-koulutuksesta tulisi tehdä selvitys koulutuksen toimivuudesta. Mutuna voidaan sanoa, että kyllä tukevat, mutta tämä ei ole tietoperustainen vastaus.

TUVA-koulutuksen osalta on tehty selvitystä.

# data[].attributes.body
Nostamalla esiin ja jakamalla hyviä käytäntöjä ja konkreettisia malleja kuntien välisestä yhteistyöstä.

# data[].attributes.body
Onko koulutuksilla ollut vaikutusta koulutuspolun kulkuun? Ei ole(?) tietoa, onko heitä kuinka paljon TUVA-koulutuksessa. Vipusesta voisi kaivaa tietoa.

# data[].attributes.body
Valtionavustustoiminnassa voidaan edellyttää kuntien väliseen yhteistyöhön, yhteishankkeissa voidaan puhua konsortiosta.

# data[].attributes.body
Perusteuudistuksissa voisi antaa mahdollisuuden kunnille esittää ja kertoa millaista yhteistyötä kuntien välillä perustetyössä tehdään.

Esimerkkinä myös etäopetuksia hyödyntävä opetus.

# data[].attributes.body
KOPS: Tavoitteena vahvistaa elämänhallinnan taitoja ja valmiuksia itsensä kehittämiseen -> ei voida puhua osaamisen kehittämisestä ja elämänhallinnantaidoista samalla kertaa.

TUVA: Opiskelijoista "jämähtää" TUVAan, mutta ei välttämättä tarkoita koulutuksen huonoutta, vaan tarvitsevat vaikkapa koko 2-vuotisen ajan suorittaa koulutusta.

Voisiko TUVA-koulutuksen nimen muuttaa?

Kentältä: Näitä pidetään hyvinä vaihtoehtoina valtaosalle siitä joukosta, jotka tarvitsevat nivelvaiheen koulutusta eikä valmiuksia ole tutkintokoulutukseen.

OPH:n asiantuntijoiden "näppituntuma" on myös se, että toimivat tarkoituksensa mukaisesti niille, jotka tarvitsevat valmiuksien vahvistamista ennen tutkintokoulutusta. Tämä tarkoittaa valtaosaa opiskelijoista.

# data[].attributes.body
Lainsäädännön puitteissa ja rajoissa:

Verkostojen hyödyntäminen

Valtionavustuksissa (jos tulee meille jatkossa) alueellisen yhteistyön korostaminen

Kysytään kunnilta tuen tarpeesta tai yhteistyötä hidastavista asioista

Hyvien käytäntöjen jakaminen

Opetushallituksen ylläpitämät digitaaliset palvelut ja tietovarannot tukemaan yhteistä järjestämistä

Teeman huomiointi Opetushallituksen määräyksissä, ohjeissa ja tukimateriaaleissa.

# data[].attributes.headline
Opettajien yhteistyön tukeminen ja edistäminen

# data[].attributes.subject
Opettajien yhteistyön tukeminen ja edistäminen

# data[].attributes.body
Tukea ja keinoja kentälle ja opetuksen järjestäjille.

# data[].attributes.body
Opetushallituksen ja eri sidosryhmien esimerkiksi Kuntaliiton välisen yhteistyön lisääminen ja tarkentaminen kaikilla koulutusasteilla ja verkostoissa.

# data[].attributes.body
Kokonaisuus on hyvin vaativa. Opettajien näkökulmasta voi olla vaikea ymmärtää uusien käsitteiden tarvetta osin tutuille toimintatavoille. Vaarana on, että silti toimitaan vanhan järjestelmän mukaan. Lapsen ja nuoren näkökulmasta tuen antamisen prosessin pitäisi olla joustavampi. Hyvää on, että monista (päällekkäisistä) erilaisista asiakirjoista luovutaan. Ongelmana on, miten ryhmäkohtaisten tukimuotojen toteuttamista voidaan seurata (jos on tarpeen). Toiveikkuutta on silti enemmän ilmassa kuin huolia! Uudistus vaatii koulun johdolta paljon.

# data[].attributes.body
Velvoittavat ja täsmälliset perusteet, joiden paikallista toimeenpanoa ja toteuttamista myös valvotaan.

# data[].attributes.headline
KOPS = Kansanopistojen oppivelvollisille suunnattu vst-koulutus (lyhenteet olisi kiva aina avata, kun kaikki eivät tiedä kaikkea :))

# data[].attributes.subject
KOPS = Kansanopistojen oppivelvollisille suunnattu vst-koulutus (lyhenteet olisi kiva aina avata, kun kaikki eivät tiedä kaikkea :))

# data[].attributes.body
Yhteiskunnallista keskustelua perusopetuksen yleissivistävästä tehtävästä tarvitaan. Perusopetuksen tehtävä ei ole valmentaa ammatilliseen substanssiosaamiseen.

Varhaiskasvatuksen ja esiopetuksen puolestaan ei ole tarkoitus valmentaa lapsia "koulukypsyyteen", vaan jokaisella koulutusasteella on itsellinen, merkityksellinen tehtävä. Lapsi saa olla oma itsensä aloittaessaan koulun ja omassa kehityksen vaiheessaan.

Esiopetuksessa ei ole tarkoituksenmukaista arvioida lapsia samoin kuin ylemmillä koulutusasteilla.

Aikuisten tulisi olla suopeampia lapsen ja nuoren yksilölliselle siirtymälle.

Työelämän ja jatko-opintojen tarpeet ohjaavat ammatillisten oppilaitosten toimintaa. Kuitenkin opiskelijoilla on lisääntyvässä määrin monipuolisia tuen tarpeita, joihin pitäisi voida keskittyä.

Koulutus ei ehdi tuntimääriensä rajoissa korvata sitä vajetta, mitä lapsille ja nuorille syntyy siitä, että elämä on muuttunut ja esimerkiksi vapaa-ajalla liikkuminen, hienomotoristen taitojen harjoittaminen, lukeminen jne. on vähentynyt merkittävästi.

# data[].attributes.body
Oppimisen tuen uudistettu lainsäädäntö voi tuoda tähän apua, mutta vielä ei ole kokemusta lainsäädännön toimivuudesta.

Voitaisiinko esimerkiksi ammatillisen koulutuksen tai lukiokoulutuksen opettajille joskus avata perusopetuksen arviointia ja mitä esim. 5 arvosanana tarkoittaa?

Mitä tuella tarkoitetaan ylipäätään tässä ja kenen tätä tukea pitäisi antaa?

Lukutaidon vahvistamista tulisi tehdä paljon enemmän, samoin LUMA-aineisiin tarvittavaa tukea

Terminologian selkeyttäminen: esim. kuva, josta näkyisi tuen muodot ja miten ne linkittyvät toisiinsa

Miten varmistetaan nivelvaiheen tiedonsiirto?

Suopeutta vastaanottavalla taholla pitäisi olla suhteessa opiskelijoiden osaamistasoon. Miten voisimme tätä tukea ja kasvattaa ymmärrystä?

# data[].attributes.body
Opetuksen järjestäjien toiminnan laatua tulee arvioida nykyistä reaaliaikaisemmin ja yhdenmukaisemmin menetelmin.

# data[].attributes.body
Kytkös varhaiskasvatukseen tulisi päivittää lainsäädännöstä alkaen

Talouden haasteet

Miten huolehdittaisiin vaikuttavuuden arvioinnista; ennakointi ja analyysi -yksikön vastuu tietotuotannosta uudistusten yhteydessä, työnjako ja yhteistyö OPH:n sisällä ?

Jatkuvuus varhaiskasvatuksesta toiselle asteelle esim. terminologian osalta

# data[].attributes.body
Ei ole vielä kokemuksia siitä, miten oppilas, jolla on rajattu oppimäärä, etenee opinnoissaan. Oppilas voi saada maksimissaan arvosanan 5 ja tämä ohjaa seuraavia koulutusasteita siihen, että nuori tarvitsee paljon tukea.

Uudistus tekee opiskelijavalinnasta yhdenvertaisemman, kun rajatulla oppimäärällä saatu arvosana on merkitty eri tavalla.

Herää huoli siitä, ohjataanko tuen resursseja lasten ja nuorten tarpeisiin nähden oikein.

Toisaalta joustavuus resurssien kohdentamisessa antaa mahdollisuuksia.

# data[].attributes.body
Toiselle asteelle siirtymistä helpottaisi, jos perusopetuksen yleiset tavoitteet läpäisisivät paremmin kaikkien oppiaineiden opetuksessa, opettajan toiminnassa. Miten tätä voitaisiin tukea?

# data[].attributes.body
Uudistusten vaikuttavuuden arviointi ja arvioinnin tulosten perusteella muodostetut toimenpiteet.

# data[].attributes.body
Opetushenkilööstön osaaminen - kelpoisuuksien laajentaminen asterajojen yli.

# data[].attributes.headline
Pidetään kiinni eri koulutusasteiden tehtävästä

# data[].attributes.subject
Pidetään kiinni eri koulutusasteiden tehtävästä

# data[].attributes.body
Olemme itse hämärtäneet tätä eroa ja kuitenkin näillä kaikilla on oma ominainen tehtävänsä ja identiteettinsä.

# data[].attributes.body
Riippumatta siitä, mikä on konkreettinen keino, jolla oppimistuloksia vahvistetaan, tulisi kehittämisen olla kokonaisvaltaista. OPH:n toimenpiteiden tulee muodostaa yhdenmukainen ja vaikuttava kokonaisuus:

Normit / määräykset

Rahoitus

Tavoitteet, toimenpiteet & mittari

Tieteellinen seuranta, arviointi/tutkimus

OPH:n informaatio-ohjaus / kansallinen koordiointi

Alueelliset ja paikalliset yhteyshenkilöt sekä verkostot ja näiden yhteistyö

Osaamisen kehittäminen

Pitkäkestoisuus

Liittäminen muuhun ns. "perustoimintaan"

# data[].attributes.body
Opettajankoulutuksen ja kelpoisuuksien uudelleen tarkastelu

# data[].attributes.body
Opitaan tietoja ja taitoja.

# data[].attributes.body
Hyvää, että perusopetuksen puolella tehty tarkempaa määrittelyä, esimerkiksi opetuskielen tukiopetuksen osalta. Se on määritelty ryhmäkohtaisissa tukimuodoissa.

# data[].attributes.body
Perusopetuksen koulutuskuntayhtymät eli rakenneuudistus on ratkaisu. Nk. KOTE-malli :)

# data[].attributes.body
Tarvitaan koko OPH:n tason keskustelua. Mikä on päätoiminnon rooli?

# data[].attributes.body
Tuotava vahvemmin tietoa siitä, mikä on väestönkehityksen tilanne.

Voisiko tarkastella rahoitusperusteita ja perusopetuksen toteuttamista kuntayhtymä- tai isäntäkuntamallilla? (vink. OKM).

Voidaan tukea yhteistyön rakentamisessa esim. tuomalla hyviä esimerkkejä toimivista käytännöistä

# data[].attributes.body
Kuntia tulee tukea siihen, että oppilas voi valita lähimmän koulun riippumatta siitä, minkä kunnan alueella oppilas asuu. Koulupaikan saanti voi onnistua, mutta esimerkiksi koulukuljetuksen järjestäminen on ongelmallista ja kustannuksia on jäänyt vanhempien harteille. Eli kokonaisuus tulee huomioida, kun yhteistyötä tehdään.

Koulupiirijakoa ja oppilaaksiottoalueita tulisi tarkastella ja pohtia joustavuutta.

Ammatillisen koulutuksen tarjontaa ympäri Suomen tulisi tarkastella. Onko oikein, että nuori voi tosiasiallisesti päättää esimerkiksi kahden ammattialan välillä?

Missä määrin yhteiskunta on valmis tukemaan nuorten asumista muualla kuin kotona, jos koulutuksen perässä on pakko muuttaa? Miten voidaan vastata digitaalisilla ratkaisuilla? Miten turvataan yhteisöllisyys näissä ratkaisuissa?

Ryhmässä oleminen ja yhteisöllisyys ovat lapsille ja nuorille erittäin tärkeitä. Näiden tukemiseen tulee kiinnittää huomiota.

# data[].attributes.body
Riie Heikkilän tutkimukset voisivat avartaa ymmärrystä, miten Kulttuuriin osallistumattomuus kytkeytyy sosiaaliseen eriarvoisuuteen.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
6.3.2023 11:11:19 EET | Tampereen yliopisto | Tiedote

# data[].attributes.attachment_link.description
Nykypäivän Suomessa kulttuuria kuluttaa yhä valikoidumpi joukko ihmisiä. Vaikka Suomessa vallitsee laaja mahdollisuuksien tasa-arvo, uusimman tutkimustiedon mukaan yhteiskunnallinen asema ennustaa voimakkaasti osallistumista kulttuuriin. Tutkija Riie Heikkilä selvittää uudessa kirjassaan, millaista vapaa-aikaa kulttuuriin vähän osallistuvat suomalaiset viettävät ja millä tavalla he puhuvat osallistumisesta.

# data[].attributes.body
Opetushallituksessakaan asiantuntijoilla ei ole selkeää kuvaa eri koulutusasteiden tehtävistä. Tähän tarvittaisiin koko talon koulutusta ja mielenkiintoa sekä aikaa perehtyä kaikkiin koulutusasteisiin.

Miten OPH:n sisäinen organisaatiorakenne voisi paremmin palvella yhteistyötä ja -ymmärrystä.

# data[].attributes.body
joko mahdollistetaan joustavuutta ja etäopetusratkaisuja nykyistä enemmän tai todetaan, että koko Suomi ei voi olla asuttuna.

# data[].attributes.headline
Opetussuunnitelman rakenne ja toimeenpanon tuki

# data[].attributes.subject
Opetussuunnitelman rakenne ja toimeenpanon tuki

# data[].attributes.body
Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet tulisi laatia vuosiluokittain (edellyttää tuntijakoa).

Toimeenpanon tuen järjestelmä tulisi uudella tavalla (resurssit)

Tukimateriaaleihin olisi sisällytettävä laajat "maamerkkimateriaalit", joiden avulla opettajalle havainnollistuu, mikä on osaamisen vaatimustaso. Maamerkkien rinnalla olisi hyvä olla myös esimerkkejä erilaisista tehtävistä.

# data[].attributes.body
Epäselvää vielä, mitä kirjataan ja miten seurataan? Tuleeko nivelvaiheen tiedonsiirtoon helpotusta tai kättä pidempään?

# data[].attributes.body
onko käsitys eri kouluasteiden täydellisestä eriämisestä enään relevantti? Miten vähenevien oppilaiden maailmassa tehdään yhteistyötä?

# data[].attributes.body
Toimeenpanon tukea edistää entistä laadukkaampi ja yksiselitteisempi perustemääräys (opetuksen tavoitteet ja keskeiset sisällöt)

Ei lähdetä laskemaan perustemääräysten vaatimustasoa - haetaan keinoja oppimistulosten parantamiseksi. Emme lähde mukaan, vahvistamaan oppimistulosten laskutrendiä.

OPH:n toimeenpanon tuen tulisi olla relevanttia: Mitä se tarkoittaa? Kysytään kentältä, millaista tukea tarvitaan, millaista toimivan tuen tulisi olla?

Tarkasteltava pitkäkestoisena, pitkäjänteisenä ja pitkän aikavälin toimintana. Strategisempi kokonaisvaltaisempi ja ennakkoiva ajattelu - nähdään metsä puilta.

Varovainen ote, mitä voidaan pedagogiikasta sanoa - Tarvitaanko muutosta toimivaltajakoon?

Jatkuvaa keskustelua "perusasioista", mitä koulutuksen järjestäminen on. Jatkuva tarve avata lähtökohdat aina uudelleen. Arjen toteuttamiseen tarvitaan konkreettista tukea.

Koordinoidut verkostot - kannatella rakenteita - fasilitointia, annetaan "alusta" yhteistyölle ja vertaistuelle.Onko tehokkainta resurssien käyttöä tukea verkostoja?

Jalkautumista kentälle tarvitaan - tulee voida mahdollistaa etätilaisuuksien lisäksi.

Tukimateriaalin laatu, sisältö ja muoto - pohdittava tulisiko tuotetun tukimateriaalin kehittämiseen panostaa?

Minkä kaltaisia perusteasiakirjojen tulisi olla? Opetushallituksessa tulisi analysoida ja pohtia, millainen on ideaali paikallinen opetussuunnitelma, millainen on toivottu suunta? (ePerusteet)

# data[].attributes.body
Näyttäytyy toivottavasti opettajien arjen ammattitaidon kautta toimivana eriyttämisenä, kielitietoisena opetuksena, sopivan kokoisina ja muotoisina opetusryhminä, kouluyhteisön yhteistyönä, suunnitelmallisuutena ja tarkoituksenmukaisena resursointina. Mottona kaikille tarpeen mukaan, ensisijaisesti oman opettajan antamana ja ryhmäkohtaisia tukimuotoja sekä oppilaskohtaisia tukitoimia hyödyntäen yhdessä.

# data[].attributes.body
Hyvien käytäntöjen jakamistilaisuudet ja keskustelut, joissa pohditaan esim. väestököyhien alueiden etäopetuksen, lähiohjauksen ja lähiopiskelijayhteisöjen yhdistelmien mahdollisuuksia. On tärkeää, että Suomi ei eriarvoistu koulutusmahdollisuuksissa esim. sen kautta, että nuoret joutuvat lähtemään osassa maata pois kotoaan jo toisen asteen opintoihin (opintolainat yms.) tai sen kautta, etteivät voi valita haluamiaan ammattialoja.