# data[].attributes.attachment_link.title
Perception: 1.1 Foundations - The Perceptual Process

# data[].attributes.body
Begge to handler om informasjonen utenifra og ting vi har opplevd, som da gir mening for oss. Både persepsjon og kognisjon går da innunder sanseinntrykkene våre.

# data[].attributes.body
Sansene våre gjør det mulig for oss å oppfatte den ytre verden. Vi mottar inntrykk gjennom våre sanser. Sansestimulering er alle de påvirkningene vi utsettes for, og som en eller flere av våre sanser registrerer. Disse sanseinntrykkene er i utgangspunktet persepsjon. Å sanse innebærer en registrering av sanseinntrykk, altså det som skjer i det øyeblikket sansecellene i sanseorganet blir påvirket.

# data[].attributes.body
For at man skal forså hvordan persepsjon fungerer, er det nyttig å ta utgangspunkt i to ulike prosesser. Den første prosessen handler om at persepsjon bygger på sanseinntrykk fra den ytre verden som foregår her og nå. Dette er en prosess som går nedenfra og opp, altså «Bottom-up».

Den andre prosessen handler om at vi også bruker vår erfaring og våre medfødte egenskaper for å gi mening til ulike samsestimuli. Dette kaller vi for en ovenfra og ned prosess, altså «top-down».

# data[].attributes.headline
Forklaring mellom persepsjon og kognisjon 

# data[].attributes.subject
Forklaring mellom persepsjon og kognisjon 

# data[].attributes.body
persepsjon er er det man kan opp fattes med å see på og føles på som eks en en kniv den kan vi ta på og føle på og vi kan kjenne at den er skarp der vi bruker den til å kutte enkelte objekter  som mat, treverk og papir.

kognisjon er  det vi vi formulerer om et objekt i tanken der vi kan konkudere med noe vi har opplevd før  eller noe lignende.

sammenhengen mellom persepsjon og kognisjon  er at perseption er informasjion samleren mens kognisjonen er lagringen av den informasjonen.
Siden det er vansklig å ha en kognisjon om noe man ikke har sett, rørt, eller  hørt om så da vil bare vårt kognisjonen tankegang løpeløsk med fantasier om om det så defor er det lettere fr kignisjonen når vi har prsepsjon der det vil hjelpe om vi har opplevd noe lignende fra før av.

# data[].attributes.body
Et eksempel på at persepsjon handler om å gi mening til ulike sansestimuli, er det som kalles for perseptuelle illusjoner. For eksempel viser Müller Lyer illusjonen to streker, der den nederste streken ser ut til å være lengre enn den øverste. Men om du tar frem et målebånd eller linjal, vil du se at de to strekene er helt like. Dette viser at vår vurdering av lengden på et objekt ikke bare handler om hvor langt objektet faktisk er, men av vår persepsjon av det. I dette tilfellet påvirkes vi av de skråstilte linjene på hver side av strekene. Disse linjene kan oppfattes som en forlengelse av den streken vi skal vurdere lengen på. Dermed ser den nederste streken lengre ut enn den øverste.

Illusjoner viser ikke bare at persepsjon er noe mer enn sanseinntrykk. De viser også at vi ikke alltid kan være sikre på det vi persiperer. Sanseinntrykk kan tolkes på ulike måter. Necker kuben er et eksempel på en tvetydig illusjon. Denne figuren viser hvordan oppfatningen av bildet veksler mellom to tolkninger. Vi blir liksom ikke enige med oss selv om hvilket av hjørnene i figuren som er forrest og hvilket som er bakerst. Når vekslingen mellom to fortolkninger først finner sted, vil du oppdage at det ikke er mulig å holde fast ved én av versjonene. Dette viser hvordan sanseinntrykk kan være tvetydige og gjør oss usikre på hva vi egentlig ser.

# data[].attributes.body
sansing er våres sansing der vi kan føle,høre, smake, og lukte, og see, som er del av kropens sin kjenerele funkjsoner for overlevelse der vi kan gjenskjenne noe med disse sansene om noe er kalt eller varmt, smaker god eller vond, eller kjenne smerte eller behaglighet, der vi kan see om noe kommer løpende mot oss eller fra oss.

men persepsjon bruker sånn sett alle sansene vårer  til sin bruk men den er mer fokusert sansing  der vi studerer en gjenstand som vil bli lagret i det kognisjon siden vi kan ikke fokusere på alt med persepsjonen da blir det kun sansing mend nåt vi fokuserer på en stein da bruker vi persepsjonen  der vi lærer bruket av steien som vi ende i kognisjon og når vi ser en anen stein med en anen form så blir det top and bottom  prossene der vi vet at det er en stein og den kan bli bruk omtrent til det samme.