# data[].attributes.headline
Марія Заньковецька(1854-1934)Актриса

# data[].attributes.subject
Марія Заньковецька(1854-1934)Актриса

# data[].attributes.body
Розквіт української драматургії на межі XIX–XX століть вимагав яскравих образів і на сцені. Обличчям нового театру стала Марія Заньковецька — одна з кращих актрис в історії України та всієї Східної Європи. За роки роботи в провідних українських трупах того часу — у Марка Кропивницького, Михайла Старицького, Миколи Садовського, Панаса Саксаганського — Заньковецька зіграла більше 30 ролей, практично всі — не в класиці, а в п'єсах українських драматургів, написаних у ті роки.

Незважаючи на важкі цензурні умови для вітчизняного театру в царській Росії, актриса була дуже популярна, і її гастролі в Москві і Санкт-Петербурзі мали великий успіх. Гра Заньковецької підкорила навіть імператора Олександра III, і ще довгі роки актрису кликали до себе провідні російські театри — втім, безуспішно.

Вона зробила величезний внесок у розвиток театру в Україні: разом з Садовським створила у Києві перший український стаціонарний театр (1907), керувала Народним театром у Ніжині (1918), брала участь у заснуванні Народного театру в Києві (1918).

# data[].attributes.headline
Ілля Мечников(1845-1916)Біолог

# data[].attributes.subject
Ілля Мечников(1845-1916)Біолог

# data[].attributes.body
Нобелівська премія Іллі Мечникова, отримана ним у 1908 році за відкриття механізмів імунітету, стала першою в історії нобелівкою, яку Україна може записати і на свій рахунок. Видатний вчений-біолог народився в Харківській губернії, закінчив місцевий університет і довгий час працював в Одесі професором в університеті (зараз він носить ім'я Мечникова) і очолював першу в Російській імперії бактеріологічну станцію.

У 1883 році саме в Одесі Мечников зробив доповідь про своє головне відкриття — фагоцитоз, процес поглинання клітиною чужорідних об'єктів, завдяки якому формується імунітет. Крім того, вчений залишив найважливіші світові напрацювання в галузі мікробіології, ембріології, цитології, боротьби з туберкульозом, а також створив власну теорію про старіння організму.

Коли в 1887-му Мечников вирішив покинути Росію, в Європі перед ним були відчинені всі двері: до кінця життя учений працював у паризькому Інституті Луї Пастера.

# data[].attributes.headline
Микола Лисенко(1842-1912)Композитор, піаніст

# data[].attributes.subject
Микола Лисенко(1842-1912)Композитор, піаніст

# data[].attributes.body
Опери

Наталка Полтавка і Тарас Бульба, написані Миколою Лисенком, вже півтора століття не сходять зі сцен українських театрів, а їх автор є основоположником української оперної і симфонічної музики.

Хоча Лисенко закінчив природничий факультет Київського університету, завдяки своїм здібностям піаніста-віртуоза він зробив кар'єру музиканта. Втім, він отримав музичну освіту в Лейпцигу, а оперному мистецтву навчався в Петербурзі у Римського-Корсакова.
Композитор перебував у культурно-просвітницьких організаціях, які пропагували українську культуру на батьківщині і в Європі. Під час своїх закордонних поїздок він давав концерти, виконуючи власні обробки народних пісень. Тодішня критика порівнювала його манеру гри з такими віртуозами, як Ференц Ліст і Фредерік Шопен.
У 1872 році, коли в Києві відбувся перший виступ українського музичного театру, для прем'єри була обрана опера Чорноморці, музику до якої написав Лисенко.

# data[].attributes.headline
Тарас Шевченко(1814-1861)Поет, прозаїк, художник

# data[].attributes.subject
Тарас Шевченко(1814-1861)Поет, прозаїк, художник

# data[].attributes.body
Ім'я Тараса Шевченка стало для багатьох поколінь українців символом свободи, його філософія — національною ідеєю, а твори — обов'язковою частиною гуманітарної освіти. За значущістю для співвітчизників його поетичну збірку

Кобзар літературознавці прирівнюють до Євангелія.

Багато пісень на вірші Шевченка стали народними, серед них — Реве та стогне Дніпр широкий, яка в радянські часи вважалася неформальним національним гімном. Також Шевченко створив поетичну інтерпретацію історії України: у віршах і прозі написав безліч творів про реальне життя своїх сучасників.

Великий український поет покинув батьківщину в 15-річному віці, більшу частину життя розмовляв російською мовою, а в Україну повернувся лише на нетривалий час — 2,5 роки. Він закінчив художню академію в Санкт-Петербурзі та здобув популярність у Російській імперії як живописець і графік.

У той час Шевченко був кріпаком, і пітерський художник Карл Брюллов разом з літератором Василем Жуковським організували лотерею, кошти від якої дозволили Шевченку здобути свободу.

Сьогодні великий українець — один з найбільш видаваних у світі авторів. Його Кобзар було перекладено на 100 мов світу, а пам'ятники Шевченку стоять у 35 країнах. Загалом їх 1.384. Це найбільша кількість монументів, встановлених культурному діячеві.

# data[].attributes.headline
Микола Гоголь(1809-1852)Письменник

# data[].attributes.subject
Микола Гоголь(1809-1852)Письменник

# data[].attributes.body
Микола Гоголь визначив головні теми російськомовної літератури на два століття вперед — хабарництво у владі, недоумкуватість чиновників, провінційну обмеженість суспільства. Уродженець Сорочинців на Полтавщині, Гоголь ввів у світову культуру український романтичний фольклор, насамперед демонологію, видавши збірку новел

Вечори на хуторі поблизу Диканьки.

Першим твором Гоголя, з яким ознайомився імператор Микола I, стала комедія Ревізор, поставлена в 1836 році. Сам автор залишився незадоволений виставою. Його задум був майже авангардистським. Адже фінальна німа сцена, коли всі герої застигають, дізнавшись, що в місто приїхав справжній ревізор, задумана тривати не менше десяти хвилин. Таким чином публіка повинна була опинитися в замішанні, замислитися і зрозуміти, що корупція — головна тема п'єси — проблема кожного.

Але й без цього Ревізор сподобався цареві, який після перегляду сказав: “Ну і п'єса! Всім дісталося, а мені більше за всіх!" Самодержець велів подивитися комедію всім своїм міністрам.

Головний твір Гоголя — поема Мертві душі — не менш гостра сатира, актуальна досі. Чого варте зауваження про чиновника, у якого "дивись, і з'явився десь на околиці міста будинок, придбаний на ім'я дружини".

# data[].attributes.headline
Іван Котляревський(1769-1838)Поет, драматург

# data[].attributes.subject
Іван Котляревський(1769-1838)Поет, драматург

# data[].attributes.body
Поема Івана Котляревського

Енеїда — перший твір, написаний полтавським діалектом, що став основою для формування української літературної мови. В Енеїді античні герої зображені в образах козаків, що сприяло широкій популярності поеми.

У 1796 році літератор, який закінчив духовну семінарію і був домашнім учителем, вступає на службу в Сіверський карабінерскій полк. Потім він бере участь у Російсько-турецькій війні, а під час походу Наполеона на Росію йому було доручено сформувати 5-й Український козачий полк, за що він отримав звання майора.

Причому Котляревський поставив умову, що цей підрозділ після війни залишиться постійним українським військовим формуванням. Однак умову не було виконано.

Пізніше Котляревський керував Полтавським вільним театром і навіть написав для нього п'єсу Наталка Полтавка і водевіль Москаль-чарівник, які поклали початок українському музично-драматичному театру.

# data[].attributes.headline
Артем Ведель(1767-1808)Композитор, диригент, співак

# data[].attributes.subject
Артем Ведель(1767-1808)Композитор, диригент, співак

# data[].attributes.body
Українець Артем Ведель — один з небагатьох композиторів світового рівня, який не написав жодного світського твору. Вся його музика — близько 80 творів, серед яких 20 духовних концертів,— має релігійну складову. Причому, на думку фахівців, саме Ведель підніс український багатоголосий хоровий спів до вершин світового музичного мистецтва.

Він здобув музичну освіту в Києво-Могилянській академії та ще студентом керував академічним хором. А свій перший великий твір — Літургію Іоанна Златоуста — Ведель написав, коли йому ледь виповнилося 18 років.

По закінченні навчання Веделя запросили в Москву, де він керував церковними капелами, які перебували у віданні генерал-губернатора. Потім композитор очолював капелу при штабі Українського піхотного корпусу в Києві, а потім організовував хор і оркестр Харківського намісництва.

У Києві він продовжував писати музику і роздумувати про Бога — на деякий час навіть став послушником Києво-Печерської лаври. Розмірене життя музиканта-ченця змінило бездоказове звинувачення в тому, що Ведель назвав царя Павла I вбивцею. Тоді Веделя оголосили психічно нездоровим, і останні дев'ять років життя музикант провів у божевільні. Лише під кінець життя батькові вдалося забрати його додому.

# data[].attributes.headline
Григорій Сковорода(1722-1794)Філософ

# data[].attributes.subject
Григорій Сковорода(1722-1794)Філософ

# data[].attributes.body
Григорій Сковорода першим адаптував твори давньогрецьких філософів для української культури і академічної освіти. Вивчивши твори Платона і його послідовників у Києво-Могилянській академії, він створив на їх основі свою систему поглядів і став одним з найбільш яскравих українських філософів.

Твори Сковороди видали вже після його смерті, проте ще за життя мислителя їх переписували від руки — такими вони стали популярними. А його вірші Всякому місту — звичай і права, всяка тримає свій ум голова були у репертуарі мандрівних музикантів-кобзарів.

Сродна праця — найбільш популярна тема роздумів Сковороди. Філософ вважав, що кожна людина повинна знайти своє призначення в житті і займатися тим, до чого має найбільшу прихильність. Тоді вона зможе бути в гармонії з собою і світом. В іншому разі, коли люди займаються "несродною працею", землю наповнює зло.

Інша тема — нерівна рівність — зображена на сучасній 500-гривневій купюрі. Філософ порівнює Бога з фонтаном, який вирує водою і наповнює нею посудини, що стоять навколо. Хоча в посудин є рівна можливість отримати достатньо води, всім дістається залежно від їх обсягу, а він у кожної різний. У цій метафорі посудини — це люди. Для подолання такої нерівності і потрібно знати свій обсяг, іншими словами, знайти "сродну працю".

# data[].attributes.headline
Богдан Хмельницький(1595-1657)Політик, гетьман

# data[].attributes.subject
Богдан Хмельницький(1595-1657)Політик, гетьман

# data[].attributes.body
Богдан Хмельницький очолив перше успішне козацьке повстання, метою якого була незалежність українських земель. Він — перший гетьман української держави, що відокремилася від Речі Посполитої.

Син підстарости міста Чигирина, він здобув освіту у Львівській єзуїтській колегії. Вступивши на королівську службу, брав участь у багатьох воєнних кампаніях проти Кримського ханства, Османської імперії та Московської держави. У битві під Цецорою потрапив у турецький полон, звідки через два роки втік.

У Хмельницького був тривалий конфлікт з князями Конецпольскими, які керували чигиринськими землями від імені польського короля. Після того як у Хмельницького відняли родове село Суботів, він вирушив на Запорізьку Січ, де козаки обрали його гетьманом. Звідти він розіслав універсали до народу з закликом до повстання, яке розпочалося 1648 року. А вже наступного року Хмельницький уклав з королем Зборівську угоду, яка визначала територію української держави в кордонах Київського, Брацлавського і Чернігівського воєводств.

Під час війни за незалежність Хмельницький уклав тимчасову коаліційну угоду з царем Олексієм, яка тривалий час вважалася актом приєднання України до Московської держави.

# data[].attributes.headline
Нестор Літописець(1056-1114)Чернець Києво-Печерського монастиря, літописець

# data[].attributes.subject
Нестор Літописець(1056-1114)Чернець Києво-Печерського монастиря, літописець

# data[].attributes.body
Опис подій часів заснування Давньоруської держави дійшов до наших днів завдяки київському ченцеві Києво-Печерського монастиря Несторові. Він вважається єдиним відомим інтелектуалом свого часу. Досконало володів грецькою мовою, що дозволило йому вивчити літературу православного світу.

Нестор вважається упорядником Повісті временних літ — збірки наявних на той час літописів, які не збереглися. Відомо, що монах здійснював поїздки у Володимир-Волинський, де вивчав праці місцевих хронікерів. Таким чином Волинський літопис увійшов до складу Повісті.

# data[].attributes.headline
Ярослав Володимирович (Мудрий)(бл. 978-1054)Політик,глава Давньоруської держави

# data[].attributes.subject
Ярослав Володимирович (Мудрий)(бл. 978-1054)Політик,глава Давньоруської держави

# data[].attributes.body
При великому київському князеві Ярославі Володимировичу максимально розширилась територія Давньоруської держави. Влада Києва простягалася від Чорного до Балтійського моря — з півдня на північ — і від Карпат до Волги — з заходу на схід. Політична і військова міць Давньоруської держави була визнана в Європі. Дочки Ярослава були одружені з королями Франції, Угорщини, Норвегії, Данії, Англії, що в ті часи вважалося своєрідним договором про дружбу і співпрацю.

Князь склав перший у Східній Європі письмовий звід законів — Правда Ярослава. На кілька століть він став основою для системи права сусідніх держав, наприклад Великого князівства Литовського. Ярослав послабив міць правлячої до нього варязької верхівки, наділяючи державними повноваженнями представників місцевих слов'янських еліт.

Мудрим князь вважався в народі завдяки тому, що підніс на світовий рівень культуру і освіту. При ньому виникли школи живопису, кам'яного будівництва і літописання, відкривалися навчальні заклади. При Софійському соборі в Києві була зібрана велика бібліотека.

# data[].attributes.headline
Володимир Святославич (Великий)(бл. 960-1015)Політик,глава Давньоруської держави

# data[].attributes.subject
Володимир Святославич (Великий)(бл. 960-1015)Політик,глава Давньоруської держави

# data[].attributes.body
Князь Володимир ввів Давньоруську державу в орбіту світової політики і культури. У завойованому Криму він прийняв християнство і зробив його державною релігією. Це дозволило Києву встановити тісні відносини з Візантійською імперією, найбільшою і найрозвиненішою державою на теренах Європи і Близького Сходу.

Релігійна реформа сприяла і державним перетворенням. Посилилася міць Києва на чолі великих територій на адміністративному рівні, чого не було за батька Володимира Святослава, який рідко бував у Києві і все життя провів у походах.
Володимир створив державну раду, до якої, крім бояр — старої спадкової знаті, також входили представники великих міст. Рада була інструментом законодавчої і виконавчої влади.
Володимир — перший глава Київської Русі, який почав карбувати власні монети: златники й срібники. На них, а також на об'єктах державного значення князь велів ставити свій знак — тризуб, прообраз нинішнього герба України.

# data[].attributes.headline
Княгиня Ольга(бл. 920-969)Політик,глава Давньоруської держави

# data[].attributes.subject
Княгиня Ольга(бл. 920-969)Політик,глава Давньоруської держави

# data[].attributes.body
Після смерті чоловіка, князя Ігоря, Ольга стала першою жінкою, яка правила Давньоруською державою. Вона проводила жорстку політику по відношенню до племен, що підкорялися Києву. З літописів відома історія розправи Ольги зі знаттю древлян — в землях цього племені при зборі данини був убитий Ігор. Після цього за наказом княгині була вдосконалена тодішня фіскальна система: по всій державі були побудовані опорні пункти для збирання данини — погости.

У 957 році княгиня здійснила дипломатичну місію в Константинополь, столицю Візантії. Там вона зустрілася з імператором Костянтином і уклала договір — очевидно, торговий. Пробувши у Візантії більше півроку, Ольга перейнялася досягненнями найсильнішої на той час християнської держави. Того ж року вона прийняла християнство, але поширити нову релігію на своїй батьківщині їй не вдалося.

# data[].attributes.body
Знайти інформацію та фото про видатні постаті (державні діячі, митці, науковці, дисиденти та інші), які зробили вагомий внесок в історію України й закарбувалися у пам‘яті всіх поколінь українців