# data[].attributes.headline
Izvannastavna grupa -  napraviti grupu za debatiranje (debatni klub)  u kojoj se mogu rješavati različiti problemi oko nas  npr. pričati o politici, sociologiji, psihologiji itd.

# data[].attributes.subject
Izvannastavna grupa -  napraviti grupu za debatiranje (debatni klub)  u kojoj se mogu rješavati različiti problemi oko nas  npr. pričati o politici, sociologiji, psihologiji itd.

# data[].attributes.body
Kako bismo provjerili koliko se učenika slaže s idejom  da pokrenemo debatni klub, proveli smo anketu među učenicima. Sveukupno je glasalo 21 učenik. Četrnaest učenika (67%) smatra da bi bilo dobro pokrenuti debatni klub, a šest učenika (28%) smatra da to ne bi bila dobra ideja dok jedan učenik (5%) nije siguran.

# data[].attributes.headline
Što ako se ne možemo povezati na eduroam internet nego stalno moramo koristiti mobilne podatke?

# data[].attributes.subject
Što ako se ne možemo povezati na eduroam internet nego stalno moramo koristiti mobilne podatke?

# data[].attributes.body
Iscrpan odgovor na ovo pitanje dala nam je prof. Barbara Knežević u priloženoj datoteci i na tome joj zahvaljujemo.

# data[].attributes.body
Hvala ti na postavljenome pitanju! Odgovore na pitanja postavljamo u objavi u kojoj je pitanje i postavljeno čim uspijemo dobiti odgovor osobe kojoj je pitanje namijenjeno.

# data[].attributes.headline
Je li upisati gimnaziju bila loša odluka? 

# data[].attributes.subject
Je li upisati gimnaziju bila loša odluka? 

# data[].attributes.body
Proveli smo anketu među učenicima kako bismo odgovorili na ovo pitanje. Sveukupno je glasalo 19 učenika. Petnaest učenika (53%) smatra da je upisati gimnaziju bila loša odluka, a 14 učenika (47%) smatra da upisati gimnaziju nije bila loša odluka.

# data[].attributes.body
Zašto u školskim WC-ima imamo samo hladnu vodu, a nekada nema ni sapuna? Kako bismo trebali održavati higijenu?

# data[].attributes.headline
Kako znati što upisati ako pojedini predmeti (biologija, kemija) ne daju dobar temelj za faks? Npr.na kemiji i biologiji smo radili samo 1 ili 2 pokusa u cijelom školovanju, praktičkih radova niti jedan. 

# data[].attributes.subject
Kako znati što upisati ako pojedini predmeti (biologija, kemija) ne daju dobar temelj za faks? Npr.na kemiji i biologiji smo radili samo 1 ili 2 pokusa u cijelom školovanju, praktičkih radova niti jedan. 

# data[].attributes.body
Kako znati što upisati, ne ovisi samo o predmetima u školi, nego o puno drugih faktora npr. vlastitih sposobnosti, interesa, roditeljskih mogućnosti itd. Kao što sam već rekla, danas je sve dostupno na internetu, stoga pokusi se mogu pronaći na internetu. Ako učenici misli da neki predmeti ne daju dobar temelj za fakultet, mogu se obratiti školi koja je dužna to promijeniti. Treba zapamtiti da traženjem izgovora nećemo ništa postići, stoga trebamo tražiti rješenje.
Sanja Olbina Borić, psihologinja

# data[].attributes.body
Zašto su u ženskim svlačionicama otključana samo 1 od 3 vrata wc-a?

# data[].attributes.headline
Kako učiti za ispite ako nemamo jednake bilješke, a udžbenike ne koristimo na redovnoj nastavi?

# data[].attributes.subject
Kako učiti za ispite ako nemamo jednake bilješke, a udžbenike ne koristimo na redovnoj nastavi?

# data[].attributes.body
Bilješke su jako važne za učenje. Omogućuju nam bolje procesuiranje informacija te bolje pamćenje. Što se tiče drugog dijela pitanja, udžbenike nije nužno koristiti na redovnoj nastavi. Oni služe kao pomagalo učenicima te se iz njih mogu izvući bilješke. No, ako se netko ne zna koristiti udžbenikom ili iz njega izvlačiti bilješke, može se obratiti psihologu ili pedagogu i oni će ga naučiti.
Sanja Olbina-Borić, psihologinja

# data[].attributes.headline
Kako naučiti predmet kad nam neki profesori nisu od pomoći?

# data[].attributes.subject
Kako naučiti predmet kad nam neki profesori nisu od pomoći?

# data[].attributes.body
Ovo pitanje je previše općenito. Kako bih ispravno odgovorila na ovo pitanje, potrebno je specificirati o čemu je riječ. Drugi učenici najvjerojatnije imaju različito mišljenje o nekom profesoru, no ako neki profesor stvarno nije od pomoći, može se obavijestiti ravnatelja, pedagoga ili psihologa te će oni to riješiti. Uostalom danas se sve može naći preko interneta te tamo možete potražiti materijale za učenje. Smatram da postoje razne mogućnosti učenja na internetu te ako netko želi naučiti, naučit će, a tko neće, on će naći izgovor.
Sanja Olbina-Borić, psihologinja

# data[].attributes.headline
Zašto je zvono kod učionice broj 9 tako glasno?

# data[].attributes.subject
Zašto je zvono kod učionice broj 9 tako glasno?

# data[].attributes.body
Odgovor na ovo pitanje potražili smo kod majstora. Rekao nam je da je zvono jednostavno takvo, neko se zvono čuje jače, a neko zvono slabije. Jedino što možeš napraviti je da ni za živu glavu ne budeš u hodniku u blizini zvona u vrijeme kad treba zvoniti. Nadam se da smo pomogli!

# data[].attributes.body
Što činiti kad nema wc papira u wc-u?

# data[].attributes.headline
Što kada nemam volje učiti, a ispiti dolaze jedan za drugim?

# data[].attributes.subject
Što kada nemam volje učiti, a ispiti dolaze jedan za drugim?

# data[].attributes.body
Ako budemo čekali volju, nećemo ništa postići. Ispiti u školi uvijek su predvidljivi i periodični. Ono što je vrlo važno kod učenja je disciplina. Ona je ta koja održava, a ne volja. Vrlo je važno imati jasan i strukturiran plan učenja te se pripremiti na vrijeme i učiti unaprijed.
Sanja Olbina-Borić, psihologinja

# data[].attributes.body
„Kada smo gladni trebamo namiriti svoje kalorije. Pri tome moramo uzeti u obzir da moramo unijeti kvalitetne nutrijente u organizam, odnosno : vitamine, minerale, vlakna i enzime. Najbolja opcija je blendano voće, smoothie. U smoothieu su banane uvijek osnova i ne treba miješati bananu i mlijeko. Mliječni proizvodi fermentiraju s voćem. Mlijeko se, dakle, ne stavlja u smoothie nego se kombinira više vrsta voća. Cijeđene naranče izvrstan su izvor vitamina, minerala i enzima. Dobro ih je popiti ujutro kada smo dehidrirani jer se po noći ne budimo i ne unosimo tekućine.  Naranče također sadrže dovoljno kalorija da nam mogu biti cjeloviti obrok. Tekući obrok manje opterećuje organizam i probavni sustav. Najbolje ga je konzumirati ujutro ili navečer. Navečer prije spavanja ne treba unositi previše vlakana ili previše kalorične hrane u organizam, stoga je tekući obrok odličan odabir. Isto vrijedi i za ujutro, kada se nastavlja proces detoksikacije nakon dužeg nekonzumiranja hrane. Proces detoksikacije najbolje je nastaviti voćnim, tekućim obrokom.”                         prof. Dubravka Mesec