# data[].attributes.body
Lai uzvarētu depresiju, vispirms jāsaprot, kas tā tāda ir, un pēc tam jāiemācās depresiju ieraudzīt. Tikai tad, kad depresija sevī ieraudzīta, var sākt meklēt ceļu, kā atbrīvoties no tās varas.

# data[].attributes.body
Kā izkļūt ārā no depresijas gūsta?

# data[].attributes.body
Pētnieki secinājuši, ka depresijas ietekme uz darba spējām visu iedzīvotāju vidū, atkarībā no reģiona un konkrētās valsts, stipri atšķīras. Piemēram, kopējais depresijas rādītājs visaugstākais ir Afganistānā, savukārt zemākais – Japānā.

https://medicine.lv/raksti/depresija-pasaules-meroga-problema

# data[].attributes.body
Pasaules Veselības organizācija prognozē, ka 2030. gadā depresija būs viens no galvenajiem darba nespējas cēloņiem visā populācijā. Smagas depresijas gadījumā cilvēks nonāk savas dzīves zemākajā punktā, kad nepanesamo ciešanu rezultātā parādās pašnāvnieciskas tieksmes. Diemžēl arī Latvijā statistika ir satraucoša – uz vienu pašnāvības gadījumu ir vidēji 20 pašnāvības mēģinājumu.

https://www.delfi.lv/calis/veseliba/veseli-un-laimigi/paslaik-depresija-ir-galvenais-pasnavibu-iemesls-pasaule-norada-psihoterapeits.d?id=54222750

# data[].attributes.body
Depresija nerodas tāpat vien, tās pamatā ir kādas ilgstoši apslēptās emocijas, visbiežāk – dusmas. Depresija trīs reizes biežāk skar sievietes, nekā vīriešus, pie tam vidējais vecums, kad attīstās slimība ir 27 gadi. Daudzos gadījumos šī slimība izpaužas kā sekas, piemēram, psiholoģiskām traumām, hroniskam stresam, dažādām problēmām sadzīvē.

https://www.delfi.lv/calis/veseliba/veseli-un-laimigi/paslaik-depresija-ir-galvenais-pasnavibu-iemesls-pasaule-norada-psihoterapeits.d?id=54222750

# data[].attributes.body
1. Ārstēšanā atkarībā no slimības smaguma izmanto antidepresantus, psihoterapiju (vai šo abu metožu kombināciju) un dzīvesveida korekciju.

https://www.spkc.gov.lv/sites/spkc/files/content/depresija_148x210.pdf

# data[].attributes.body
2. Svarīgākais princips karā ar depresiju ir ilglaicīga veselīga aktivitāte. Kustēties! Nepadoties! Būt neatlaidīgam! Ilglaicīga pareiza aktivitāte pamazām sakaus depresiju. Ja ciesta neveiksme, jāceļas un jāmeklē jauni ceļi.

https://arsts.lv/jaunumi/ka-uzvaret-depresiju

# data[].attributes.body
3. Piespiest sevi kontaktēties ar citiem, sevišķi pozitīvi noskaņotiem cilvēkiem, kuri spēj pārvarēt grūtības. Meklēt domubiedrus, sarunu biedrus. Runāt par to, kas notiek, meklēt vidi, kura padara stiprāku, uzlādē ar enerģiju, attīsta.

https://arsts.lv/jaunumi/ka-uzvaret-depresiju

# data[].attributes.body
4. Universālu recepšu nav un nebūs – katram jāmeklē savs ceļš, kā kļūt stiprākam!
Ar mērķtiecīgu ilgāku darbu depresiju var veiksmīgi sakaut!

https://arsts.lv/jaunumi/ka-uzvaret-depresiju

# data[].attributes.body
1. Es uzskatu ka ārstēšana ar psihoterapiju vai medikamentiem ir ļoti svarīga, bet tomēr man liekas ka tomēr sākumā ir jāmēģina pašam. Taj pašā brīdi ir jāskatās, cik dziļi tu esi depresijā, jo ir laiks, kad tu vairs nevari sev palīdzēt un tad ir jāvēršas pēc palīdzības.

# data[].attributes.body
2. Esmu daudz dzirdējis no daudziem ekspertiem, ka kustība palīdz cīnīties ar depresiju, nomākumu u.c. Protams pašam ir bijis kādreiz neliels nomākums, tāpēc kaut vai izgāju ārā vai uz treniņu, un tiešām jutu, ka palika brīvāk un labāk. Domāju katram no mums dažreiz uznāk neliels nomākums, tāpēc silti iesaku kaut vai iziet āra pastaigāt un paelpot svaigu gaisu.

# data[].attributes.body
3. Kā arī iepriekš minēju, eksperti ir sacījuši, kontaktēšanās un sarunas ar cilvēkiem ir ļoti svarīgas šādos brīžos. Protams esmu pārliecināts, ka paši esat šādu informāciju dzirdējuši. Ir tiešām ļoti forši, ja jums ir cilvēks ar kuru jūs varat dalīties ar visu gan labo, gan slikto. Tāpēc galvenais neturiet neko sevī, runājiet, sakiet un paši redzēsiet cik tas ir atvieglojoši.

# data[].attributes.body
4. Tik tiešām, visiem viena veida kā tikt vaļā no depresijas nebūs, tāpēc katram ir jāmeklē savs ceļš, galvenais ir nepadoties un lai jums blakām ir cilvēks uz kuru jūs varat paļauties un kurš jums palīdzēs jums grūtā brīdī.

# data[].attributes.body
1. Man liekas viens no riskiem ir tāds, ka ja lietot nepareizos medikamentus, tādā ziņā, ja cilvēks izdomā meklēt informāciju internetā, nevis apmeklēt ārstu, viņš var kļūt atkarīgs no tiem, jo ir iespēja, ka tomēr jums ir vajadzīgi pavisam citi medikamenti un šie var tikai pasliktināt situāciju.

# data[].attributes.body
2. Risks ir iespējams tāds, ka cilvēks var sākt darīt sev pāri, jo viņš tik bieži jūtas nomākts, ka dara vienu un to pašu katru reizi, kas var pasliktināt veselību, labu būtu ja cilvēks pats izvērtētu savus spēkus un darītu to, kas viņam ir pa spēkam, bet galvenais, lai viņš nedara sev pāri, ja tas notiek, ir laicīgi tas jāpamana un jāsniedz viņam padoms vai palīdzība.

# data[].attributes.body
4. Risks ir šāds, ka cilvēks var pats sev atrast sliktu metodi, piemēram sākt darīt sev pāri, griezt rokas u.c. Tas tiešām ir bīstami un diezgan bīstami, jo cilvēks tiešām atrod sev atslābumu darot sev pāri, tāpēc ir jāseko līdzi un ja kas, jāpalīdz nostāties uz pareizā ceļa.

# data[].attributes.body
Depresija ir tiešām ir ļoti smaga un bīstama, ja to var tā nosaukt, slimība. Tiešām ir ļoti bēdīgi skatīties kā šis skaitlis, cilvēku kuri ir depresijā, tikai pieaug un ar katru gadu arvien vairāk. Pēc zinātnieku viedokļa tam ir jābūt ļoti lielam tuvāk 2030. gadam, bet es ļoti ceru, ka tas nenotiks, jo tad mūsu pasaule būs pavisam savādāka, nekā tā ir tagad.