# data[].attributes.body
El Tancament de Caixes va ser una protesta dels botiguers i dels industrials de Barcelona en contra la llei del Gabinet de Francisco Silvela i del seu ministre d'Hisenda Raimundo Fernández Villaverde. Consistir en donar de baixa els establiments comercials i indústries per tal de deixar de pagar la contribució sense que fos il·legal.

# data[].attributes.headline
Victoria de la candidatura dels 4 presidents-1901

# data[].attributes.subject
Victoria de la candidatura dels 4 presidents-1901

# data[].attributes.body
El 1901 aconsegueix el triomf a les eleccions generals per la circumscripció de Barcelona amb la candidatura dels 4 presidents (Dr. Robert, Domènech i Muntaner, Albert Rusiñol i Sebastià Torres), trencant el duopoli caciquista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Victoria de la candidatura dels 4 presidents-1901

# data[].attributes.headline
Visita d’Alfons XIII. Escissió de la Lliga-1904

# data[].attributes.subject
Visita d’Alfons XIII. Escissió de la Lliga-1904

# data[].attributes.body
Al 1904, durant una visita d’Alfons XIII a Barcelona, Cambó va fer un discurs demanant autonomia municipal.
En aquesta visita es produí una escissió de la Lliga per l’esquerra, amb els partidaris de boicotejar la visita, origen de la creació del Partit Catàlà Republicà

# data[].attributes.attachment_link.title
Visita d’Alfons XIII. Escissió de la Lliga-1904

# data[].attributes.headline
Assalt al cu-cut i Llei de jurisdiccions-1905

# data[].attributes.subject
Assalt al cu-cut i Llei de jurisdiccions-1905

# data[].attributes.body
El ‘¡Cu-Cut!’ va sortir al carrer amb un acudit d’en Junceda. De l’acudit s’interpretava que els militars no guanyaven mai res i que si hi havia alguna victòria, havia de ser per força civil. Aquest acudit va indignar enormement l’oficialitat.
Tot i que l’acudit només va sortir als primers números perquè la redacció el va retirar, va tenir temps d’arribar a mans de l’exèrcit. Humiliats i empipats, els militars van decidir escarmentar la revista.La nit del 25 de novembre, 300 oficials es van reunir a la plaça Reial. Després es van dirigir a la seu de la revista i la van assaltar amb malls i destrals.  Van agafar tot el que hi havia i en fer una foguera al mig del carrer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Assalt al cu-cut i Llei de jurisdiccions-1905

# data[].attributes.headline
Victòria electoral de Solidaritat Catalana-1907

# data[].attributes.subject
Victòria electoral de Solidaritat Catalana-1907

# data[].attributes.body
1907: Presentació d’un programa conjunt per a les eleccions generals: Programa del Tívoli:
- Derogació de la Llei de Jurisdiccions
- Òrgans d’autogovern per a Catalunya
- Gran triomf a les eleccions provincials i generals (41 escons de 44, 67% dels vots)
- Aparició de divergències entre els diferents moviments

# data[].attributes.attachment_link.title
Victòria electoral de Solidaritat Catalana-1907

# data[].attributes.body
Els espanyols son derrotats al Barranco del Lobo i es decideix enviar reservistes. A Barcelona es crea un motí popular amb un caràcter antimilitar i anticlerical. Van cremar una setantena d'edificis religioses i hi van haver 113 morts. La repressió va ser molt dura:

-Centenars de detinguts i més de 200 desterrats.
- 5 afusellats, destacant Francesc Ferrer i Guàrdia, anarquista fundador de l’Escola Moderna,  acusat falsament de ser l’instigador dels fets.

# data[].attributes.body
El 1914, el govern espanyol va concedir la possibilitat que les diputacions provincials es poguessin unir. Només es va fer a Catalunya, on els polítics catalanistes feia temps que ho demanaven, constituint-se la  Mancomunitat de Catalunya.

- La Mancomunitat va ser presidida per Prat de la Riba i, a la seva mort (1917), per Puig i Cadafalch.

# data[].attributes.headline
La Vaga General Revolucionària (a Barcelona)-1917

# data[].attributes.subject
La Vaga General Revolucionària (a Barcelona)-1917

# data[].attributes.body
La CNT i la UGT van convocar conjuntament una vaga general obrera. Els treballadors de la Companyia Ferroviària del Nord feren una vaga, i els vaguistes foren acomiadats. Aquesta mateixa empresa es negà readmetre els vaguistes. Forçant la UGT i al PSOE a declarar la vaga general revolucionària.

# data[].attributes.body
S'inicia a Barcelona aturant les empreses industrials. Inicis de març, la vaga es converteix en una vaga general, i es declara l'estat de guerra. Aquesta acaba amb un acord, però com un general de l'exèrcit es negà a alliberar els detinguts, la vaga es reprèn i es torna a declarar un estat de guerra. Finalment la vaga acaba a mitjans d'abril.

# data[].attributes.body
Un grup carlí creà els Sindicats lliures el 1919. El 30 de novembre del 1920 el governador civil de Barcelona, Martínez Anido, va fer una detenció massiva de militants del sindicat CNT, com Salvador Seguí i d’altres dirigents com Lluís Companys. I a les 6 de la tarda d'aquell mateix dia al Francesc Layret i Foix el van assassinar a la porta de casa seva rebent set impactes de bala que li van causar la mort.

# data[].attributes.body
Dies abans de l’atemptat fatal Seguí va rebre un anònim del Sindicat Lliure en què s’hi amenaçava de mort a Àngel Pestaña, Casanovas i Seguí. La tarda del 10 de març de 1923 uns pistolers l’assassinaven a trets al carrer Cadena de Barcelona.

# data[].attributes.headline
Assalt d’Estat Català a Prats de Molló-1926

# data[].attributes.subject
Assalt d’Estat Català a Prats de Molló-1926

# data[].attributes.body
La invasió des de Prats de Molló fou una temptativa d'invasió militar per a independitzar Catalunya, planificada per Francesc Macià i la direcció d'Estat Català, descoberta i avortada el 1926. El pla consistia en la penetració de dues columnes una des de Sant Llorenç de Cerdans; l'altra, des del coll d'Ares que havien d'ocupar Olot, i proclamar-hi la República Catalana.