# data[].attributes.attachment_link.title
Floral, Feminine & Calm Self-Introduction Presentation

# data[].attributes.attachment_link.description
Check out this Presentation designed by TIMIŞ LARISSA-MARIA.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dan C. Mihăilescu (n. , București, România) este critic literar, istoric literar și eseist român contemporan.

Este cunoscut publicului larg în special prin emisiunea Omul care aduce cartea, care era difuzată de Pro TV.

A absolvit Facultatea de Limba și Literatura Română (secția română-franceză), Universitatea București (1972-1976). Din 1980 până în 2003 a fost cercetător științific la Institutul de Istorie și Teorie Literară „G. Călinescu", secretar de redacție la Revista de istorie și teorie literară (1983-1986), editorul suplimentului Litere, arte, idei (LAI) al ziarului Cotidianul între (1991-1996) și (2001-2004). În 1999 a devenit consilier pe probleme de comunicare al Președintelui Societății Române de Televiziune. Realizează emisiunea Omul care aduce cartea pe Pro TV, din 2000. Este autor a numeroase cronici literare, în revistele Transilvania (1984-1989), (1994-2000), Ziarul de duminică, supliment al Ziarului financiar (2000-2006), Idei în dialog. A debutat publicistic, după mai multe prezențe în reviste liceale și studențești, în 1974, în România literară.

În perioada 2000-2015 Dan C. Mihăilescu a prezentat emisiunea "Omul care aduce cartea" la Pro TV. "Omul care aduce cartea" avea să treacă în această perioadă de 15 ani printr-o mulțime de "ispite, alintări, opreliști, rigori, umilințe, măriri și fragilizări, așa cum șade bine oricărui capriciu bezmetic, tichie de mărgăritar pe creștetul unei realități anapoda. După premiul CNA din 2003, au urmat dilemele privind sponsorizarea editorială ("editurile își fac reclamă și vând prin noi, iar noi nu câștigăm nimic"), propunerile lucrative ("de acord să prezentăm cărți deștepte pe ecran, însă ele ar trebui neapărat dublate de titluri frivol-motivaționale pe burtieră, astfel încât să slujim toate categoriile de cititori"), impulsurile de bun simț economic, dar iritante și, oricum, inadecvate din unghiul, strict subiectiv, al prezentatorului (emisiunea să fie finanțată de Asociația Editorilor din România, de Uniunea Scriitorilor, Ministerul Culturii, Ministerul Învățământului sau APLER ori să fie cumpărată și redifuzată de Diverta, de lanțurile Humanitas, Cărturești etc.). Am resimțit dintotdeauna orice idee de sponsorizare ca o imixtiune, ori ca o presiune, directă sau indirectă, asupra opțiunilor realizatorului. Or, în acești 15 ani, cu aproximativ 3.500 titluri prezentate, nimeni nu mi-a impus vreodată lectura și etalarea pe ecran a vreunei cărți!", explică Dan C. Mihăilescu.

În cei zece ani în care a realizat emisiunea, criticul literar a trecut voios prin zeci de încercări. "Am filmat în Crângași, la Teatrul Giulești, ca anexă a masivelor forfotiri de la "Chestiunea zilei" a lui Florin Călinescu, la început făcând săptămânal un Top de cinci cărți în finalul emisiunii lui Nicolae Manolescu "Profesiunea mea, cultura", printre munți de recuzite mucegăite sau pempante, machiat fiind de legendarul Nicolae Vodă, apoi în Pache Protopopescu, în cotloane improvizate sau în platouri simandicoase, dar și la studiourile din Buftea ori în Parcul Tineretului, ca și la Bookfest ori Gaudeamus".

În ianuarie 2016 criticul literar a accepta propunerea eMAG, cunoscutul site de vânzări online, de a lansa emisiunea în format online, sub titlul "Cartea de la ora 5". Emisiunea este difuzată online pe platformele YouTube și Facebook și își propune să continue demersul început de criticul literar în emisiunea TV. Astfel, emisiunea încearcă să devină mult mai accesibilă segmentului de public tânăr sub forma unei pastile de cinci minute, postată zilnic de luni până vineri, în care se va vorbi despre o carte. Pastila video, filmată acasă la criticul literar, este găzduită pe site-ul cu același nume www.carteadelaora5.ro.

Opere publicate

Perspective eminesciene, Ed. Cartea Românească, 1982

Dramaturgia lui Lucian Blaga, Ed. Dacia, 1984

Întrebările poeziei, Ed. Cartea Românească, 1989

Stângăcii de dreapta, Ed. Dacia, 1999

Scriitorincul, Ed. Dacia, 2001

Carte de bucăți, Ed. Fundației Pro, 2003

Literatura română în postceaușism. I. Memorialistica sau trecutul ca re-umanizare, Ed. Polirom, 2004

Scrieri de plăcere, Ed. Fundației Pro, 2004

Îndreptări de stânga, Ed. Humanitas, 2005

Viața literară I, Ed. Fundației PRO, 2005

Literatura română în postceaușism, Vol II, Proza. Prezentul ca dezumanizare, Ed. Polirom, 2006

De la coroana regala la Cercul polar. Antologie, Ed. Polirom, 2007

Literatura română în postceaușism, Vol III, Eseistica. Piața ideilor politico-literare, Ed. Polirom, 2007

Despre omul din scrisori. Mihai Eminescu, Ed. Humanitas, 2009

Despre Cioran și fascinația nebuniei, Ed. Humanitas, 2010

Cărțile care ne-au făcut oameni, Ed. Humanitas, 2010

Și așa mai departe?, Ed. Humanitas, 2011

Oare chiar m-am întors de la Athos?, Ed. Humanitas, 2011

I.L. Caragiale și caligrafia plăcerii, Ed. Humanitas, 2012

Ce mi se-ntâmplă. Jurnal pieziș, Ed. Humanitas, 2012

Castelul, biblioteca, pușcăria. Trei vămi ale feminității exemplare, Ed. Humanitas, 2013

„Ce-mi puteți face, dacă vă iubesc!?".Eseu confesiv despre Ioan Alexandru, Ed. Humanitas, 2015

Plăceri vinovate și datorii împlinite, Ed. Humanitas, 2018

Podul cu vechituri , Ed. Humanitas, 2019

Volume colective

Dicționarul scriitorilor români

Dicționarul general al literaturii române

Despre Noica. Noica inedit- Andrei Pleșu, Ioana Pârvulescu, Dan C. Mihăilescu, Gabriel Liiceanu, Alexandru Dragomir, Andrei Cornea; Ed. Humanitas, 2009;

Cum (să) îmbătrânim? - coord. Marina Dumitrescu - autori: Teodor Baconschi, Pr. Emanoil Băbuș, Magda Cârneci, Ruxandra Cesereanu, Pavel Chirilă; Ierom. Agapie Corbu; Ioana Costa; Mircea Deaca; Marina Dumitrescu; Augustin Ioan; Sorin Lavric; Anca Manolescu; Mircea Mihăieș; Dan C. Mihăilescu; Costion Nicolescu; Alexandru Papilian; Radu Paraschivescu; Ioana Pârvulescu, Nicolae Tzone; Marius Vasileanu; Marina Vazaca; Matei Vișniec; Sever Voinescu - Ed. Baroque Books & Arts, 2016

Cunoașterea inutilă de Jean-François Revel

Revirimentul democrației de Jean-François Revel

Obsesia antiamericană de Jean-François Revel

Teatru complet de Eugene Ionesco, cinci volume

Sfârșitul imperiului de Emmanuel Todd

Uniunea Europeană... o nouă URSS de Vladimir Bukovski

A primit Premiul Uniunii Scriitorilor în 1982 (pentru debut) și 1999 (pentru traducerea integrală a dramaturgiei lui Eugène Ionesco), Premiul UTC, 1982, Premiile revistelor Ateneu (1976, 2004), Luceafărul (1978), Tribuna (1980), Transilvania (1984), Flacăra (2004).

A primit medalia „150 de ani de la nașterea lui Mihai Eminescu" (2000), premiul CNA, pentru „Omul care aduce cartea" (2002), Premiul Radio București, 2004, premiul de critică al Asociației Scriitorilor din București, 2004. A fost nominalizat la Premiul de critică al UNITER, în 2001.

Ordinul național „Pentru Merit" în grad de Ofițer (1 decembrie 2000) „pentru realizări artistice remarcabile și pentru promovarea culturii, de Ziua Națională a României"

Interviuri

„Monopolul opiniei critice s-a spulberat". Interviu cu Dan C. MIHAILESCU, Svetlana Cârstean, Observator cultural - numărul 60, aprilie 2001

Dan C. Mihăilescu: „Cioran ar fi fost fericit în România de azi", 20 noiembrie 2009, George Rădulescu, Adevărul

INTERVIU / Dan C. Mihailescu: „Eu sufar daca n-am spectacol...", 25 februarie 2009, Stelian Turlea, Ziarul de Duminică

Dan C. Mihăilescu, critic literar: „Cu soția am fost coleg de bancă", 28 octombrie 2011, Carmen Constantin, Adevărul

FOTO Criticul literar Dan C. Mihăilescu: „Umilința este cel mai greu jug", 3 mai 2013, Simona Chițan, Adevărul

Dan C. Mihăilescu: „În literatura noastră nu avem bețivi monumentali", 26 august 2013, Andrada Văsii, Ziarul Metropolis

Copilăria lui Dan C. Mihăilescu, între complexe, lipsuri și viață de mahala. Interviu video cu Dan C Mihăilescu, Digi24 HD, 28 octombrie 2013

# data[].attributes.attachment_link.description
Dan C. Mihăilescu (n. , București, România) este critic literar, istoric literar și eseist român contemporan. Este cunoscut publicului larg în special prin emisiunea Omul care aduce cartea, care era difuzată de Pro TV. A absolvit Facultatea de Limba și Literatura Română (secția română-franceză), Universitatea București (1972-1976).

# data[].attributes.body
cerinta 1: Larissa,Alexandra,Paul
cerinta 2: Larissa
cerinta 3: Larissa,Alexandra,Paul

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Simţul vizual sau văzul este acea specie de simţire ce face posibilă reflectarea proprietăţilor fotonice, luminoase ale obiectelor, a acelor proprietăţi ce decurg din absorbţia energiei electromagnetice sub forma undelor sau din respingerea acesteia de către obiecte.

Rolul simţului vizual

Asigură reflectarea psihică a însuşirilor spaţiale ale obiectului: punct, contur, suprafaţă, culoare, mărime, distanţă, formă, poziţie, volum.

La om integrează experienţa senzorială a celorlalte simţuri fiind o modalitate senzorială dominantă.

Ajută organizarea şi coordonarea mişcărilor voluntare contribuind la unitatea comportamentului.

Stimulii simţului vizual

Elementele ce pun în acţiune simţul vizual sunt undele electromagnetice. La om undele electromagnetice accesibile văzului sunt cuprinse întrelungimile 390-800 milimicroni.

Mecanism reflectoriu

Mecanismul psihofiziologic principal al simţului vizual este analizatorul vizual. Alături de analizatorul vizual mai contribuie şi alte elemente anatomice şi fiziologice la realizarea procesului de producere a senzaţiei vizuale..

Recepţie senzorială

Retina conţine celule fotosensibile la lumina de zi numite conuri şi celule fotosensibile necesare vederii de noapte numite bastonaşe. S-au descoperit trei tipuri de neuroni în receptorul vizual al pisicilor şi maimuţelor: celule simple, care au proprietatea detecta contururi, celule complexe care detectează orientarea şi mişcarea şi celule hipercomplexe care pot detecta orientarea şi unghiurile.

Conducerea influxului nervos

Interpretare senzorială

Prelucrarea centrală a informaţiei vizuale se face în lobul occipital.Funcţia principală realizată în aria corticală este de analiză,sinteză, prelucrare complexă a semnalelor vizuale venite pe calea aferentă. Segmentul cortical decodifică semnalele transformându-le în cod imagine care este izomorfă cu proprietăţile stimulului recepţionat.

Sancţionarea procesului senzorial

Forma reflectorie

Forma în care simţul vizual reproduce calitatea stimulului este senzaţia vizuală. Senzaţia vizuală are anumite caracteristici care o definesc şi deosebesc de alte senzaţii. Dimensiuni ale experienţei senzoriale sunt:

Ton cromatic, care este dependent de lungimea de undă;

Luminozitate, care este condiţionată de gradul reflexiei luminii de către obiect;

Saturaţie, care este în funcţie de raportul dintre cantitatea razelor de lumină caracteristică culorii suprafeţei văzute şi totalul razelor de lumină reflectate de suprafaţă.

Teorii asupra simţului vizual

Teoria tricromatismului

Young

Helmholtz

Teoria tetracromatismului

Hering

Teoria policromatismului

Wundt

Bibliografie

Ciofu, I., Golu,M., Voicu C., 1978, Tratat de psihofiziologie, Editura Academiei, Bucureşti

Prochiantz, A., (1989), La construction du cerveau, Hachette, Paris.

# data[].attributes.attachment_link.description
Simţul vizual sau văzul este acea specie de simţire ce face posibilă reflectarea proprietăţilor fotonice, luminoase ale obiectelor, a acelor proprietăţi ce decurg din absorbţia energiei electromagnetice sub forma undelor sau din respingerea acesteia de către obiecte. Asigură reflectarea psihică a însuşirilor spaţiale ale obiectului: punct, contur, suprafaţă, culoare, mărime, distanţă, formă, poziţie, volum.