# data[].attributes.body
1 Repetition fra sidst. Vi snakkede om atomer og lavede forsøget med atomer,vægt og masse.
2 Vi fortsætter med at snakke om det periodiske system og overvejer om vi vil have bogen Kosmos inde i klassen.
3. Grundstoffernes atomnummer kopiark (jeg har flere kopier med, hvis du ikke har fået)
4 Alle laver en model af et atom på papir. Og navngiver alle dele af atomer, protoner, neutroner, elektroner, kernepartikler, skaller, kemisk tegn, vægt og nr.

5. Ekstra. Modeller af molekyler.
kopiark, Ny prisma 2.8-2.11

# data[].attributes.attachment_link.title
Havene stiger - Forsøg med vand - Varmt vand fylder mere

# data[].attributes.attachment_link.description
FORSØG: Med dette lille forsøg, kan du se, at når vand varmes op, så fylder det mere.

# data[].attributes.body
Vi har taget materialer med hjem fra skoven og skal finde en metode til at afgøre hvad det indeholder.
Vi snakker om densitet og jeg viser et eksempel.

# data[].attributes.headline
17.4.2023                                                                      Lille leg til serie og parallelforbindelser. Kredsløb, strøm løber hvor det kan og er nemmest(bliver mødt af mindst modstand)

# data[].attributes.subject
17.4.2023                                                                      Lille leg til serie og parallelforbindelser. Kredsløb, strøm løber hvor det kan og er nemmest(bliver mødt af mindst modstand)

# data[].attributes.body
Vi stiller os i en rundkreds med hinanden i hænderne. Vi er kredsløbet. En slipper med en hånd.
Vi stiller os i en rundkreds med hænderne på hinandens skuldre. En løfter en hånd.
Hvordan løber strømmen af elektroner
Vi går til fysiklokalet og laver parallel- og serieforbindelser.
Vi orienterer os i de symboler der høre til ellære.
Vi tegner de modeller vi har lavet med de rigtige symboler

# data[].attributes.headline
Bedøm et land med geografiske briller 9.5.2023

# data[].attributes.subject
Bedøm et land med geografiske briller 9.5.2023

# data[].attributes.body
Forskelle og ligheder mellem kontinenter
Nøgletal
Befolkningspyramider.
En plan på emneugen i uge 22. I vælger et land

Og hov jeg lovede at sige noget fra biologi. Hvor kommer bumser fra og hvordan får man dem væk

# data[].attributes.headline
Nøgler til bestemmelse af træer og insekter

# data[].attributes.subject
Nøgler til bestemmelse af træer og insekter

# data[].attributes.body
Vi har aftalt at vi tager i skoven torsdag.
Her skal vi lave et bål.
Vi skal snitte
Og lave frokost. pølser, snobrød og pandekager

# data[].attributes.body
Den første energiform vi skal lave forsøg med er elektrisk energi.
Husk vi først spiser morgenmad tirsdag nu.
Side 22,24 og 25 kopiark
Kan du lave en forlængerledning, hvad er volt/spænding og benytte et voltmeter

# data[].attributes.body
Vi starter med elektricitet og trækker termisk energi med :)

Mandag spiser vi morgenmad mens vi ser en dokumentar om H.C. Ørsted

# data[].attributes.body
Norden og de nordiske lande

# data[].attributes.body
Vi arbejder videre med vores krop

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om værkstedet

Klassetrin: 4. - 10. klasse

Fagområder: Natur/teknologi, biologi

Materiale: hent lærervejledningen

Varighed: 3 timer

Tider: Mandag-fredag, kl. 10.00-13.00

Pris: 2600 DKK (hvis I ønsker at besøge udstillingerne, skal I huske at købe entré)

Hvordan? Udfyld bookingforespørgslen nedenfor. Bemærk, at værkstedet ikke er booket, før I har modtaget en endelig bekræftelse fra os.
Book senest tre uger før den ønskede dato.

Afmelding: Minimum tre uger før ellers betales fuld pris for værkstedet.

I værkstedet Hjerte/lunge-dissektion arbejder I med dissektion af hjerte og lunger. I bliver klogere på deres funktion hver for sig, og det indbyrdes samspil mellem dem. Hjerte-lunge-værkstedet er en klassisk dissektion, hvor I får gennemgået hjertets og lungernes opbygning.

Vi støtter op om dissektionen med en række sanselige øvelser, produktive spørgsmål og opgaveløsning i vores udstillinger. I løbet af dagen vil I opleve:

Sanselige øvelser

Fælles snakke om viden om hjerte og lunger

Opstilling af forventninger

Aktiviteter i udstillingen

Dissektion af hjerte og lunger med elevdeltagelse

Download programmet for værkstedet her.

Om Hjerte-lunge dissektion

Før I kommer til Experimentarium, kan I se en lille film, der introducerer de vigtigste fagbegreber til hjerte og lunger, og hvordan eleverne bruger fire aktiviteter fra udstilling "Under huden". Filmen kan ses her:

Spørgeskema

Til forløbet hører et spørgeskema, som eleverne kan udfylde. Spørgeskemaet hjælper eleverne med at arbejde med de væsentligste fagbegreber på andre måder, så de møder stoffet fra forskellige vinkler. Lærervejledningen giver idéer til arbejdet før, under og efter besøget.
Hent spørgeskema for 4.-6. klasse Hent spørgeskema til 7.-10. klasse Download lærervejledningen
Video: Luft i lungerne

I hjerte-lunge værkstedet kommer I HELT tæt på organerne - blandt andet kan I prøve at puste en lunge op. Se her, hvordan det foregår:

Video: Se et hjerte-lunge sæt

Baggrundsstof

Vi anbefaler, at I arbejder med supplerende videoer og læsestof. Nogle børn finder det grænseoverskridende og ulækkert at have med råt kød og især organer at gøre. For at komme denne "ad-effekt" i møde, kan de med fordel have set en af de mange dissektioner der er at finde på Youtube, som også kan vise børnene, hvordan man kan lave en lille video om hjerte og lunger. Vi anbefaler denne video.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dissektion: Lær at dissekere i hjerte-lunge værkstedet

# data[].attributes.attachment_link.description
Klassetrin: 4. - 10. klasse Fagområder: Natur/teknologi, biologi Materiale: hent lærervejledningen Varighed: 3 timer Tider: Mandag-fredag, kl. 10.00-13.00 Pris: 2600 DKK (hvis I ønsker at besøge udstillingerne, skal I huske at købe entré) Hvordan? Udfyld bookingforespørgslen nedenfor. Bemærk, at værkstedet ikke er booket, før I har modtaget en endelig bekræftelse fra os.

# data[].attributes.body
I biologi kigger vi idag lidt på skelettet og muskler. Vi frisker op på de tidligere emner.
Vi vælger hver især et dyr, hvor vi kan fortælle hvilken klimazone de bor i typisk og hvilke egenskaber de skal have udviklet for at bo der. Og hvordan ser deres skelet ud :)

I forbindelse med vi snakker radioaktivitet i fysik og forskellen mellem fission og fusion, ser vi lidt mere på atomet. Der er sikkert også spørgsmål indenfor røntgen efter igår

Geografi vi fortsætter med at kigge på Danmarkskortet

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Bonanza | Body Bio | Body Bio - Bøffer og hængsler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bonanza | Body Bio | Body Bio - Bøffer og hængsler.

# data[].attributes.attachment_link.description
TV-leksikon over menneskekroppen. Om bøffer og hængsler, muskler og sener, knogler og led. Fra tv-udsendelsen "Body Bio. Bøffer og hængsler... Børne 1'eren", sendt 05.11.1996.

# data[].attributes.body
Vi har sidst nedskrevet alle de organer vi kunne komme i tanke om.
1.Vi ser små film om organer og hvordan de virker.
Vi er enige om "Et organ kan noget" der bidrager til kroppens funktioner. En del af fabrikken.
2 Vi hjælper hinanden med at tegne vores kroppe.
3. Vi læser om blodkredsløbet. Det store og det lille kredsløb og sætter lunger og hjerte på vores tegning.

# data[].attributes.body
Vi laver et mind-map i fællesskab

# data[].attributes.body
Vi laver en tegning af vores kroppe i 1:1.
På tegningen skal vi have påsat de organer vi indtil videre er kommet i tanke om.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi

I biologi er et organ ( latin: organum, " instrument, værktøj") en samling af biologisk væv, som udfører en specialiseret funktion eller grupper af funktioner. Menneskers og dyrs organer omfatter kirtler, kønsorganer, hjerte, lunger, hjerne, øje, mave, milt, bugspytkirtel, nyre, lever, tarme, huden, livmoder, urinblære, knogler, osv.

En samling af relaterede organer kaldes et organsystem.

Organeller svarer til specialiserede sub- cellulære strukturer.

De indre organer eller indvolde er de af kroppens organer, som ligger inde i kroppen. De indre organer omfatter blandt andet leveren, nyrerne, bugspytkirtlen, hjertet, lungerne, tyk-, tynd- og tolvfingertarmen, mavesækken og milten.

Organsystem - et system sammensat af organer, der arbejder sammen om at udføre en eller flere funktioner i kroppen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra Wikipedia, den frie encyklopædi I biologi er et organ ( latin: organum, " instrument, værktøj") en samling af biologisk væv, som udfører en specialiseret funktion eller grupper af funktioner. Menneskers og dyrs organer omfatter kirtler, kønsorganer, hjerte, lunger, hjerne, øje, mave, milt, bugspytkirtel, nyre, lever, tarme, huden, livmoder, urinblære, knogler, osv.

# data[].attributes.body
1. I lørdags blev en forsker rost i dr tv-avisen for et forslag som vi også har indsendt til expo. Vi ser det lige. Udvikling af bakterier der spiser PFAS.
2. hvis nogle mangler og gerne vil lave hydrogen eller CO2 er det idag.
3 vi tjekker om der er Natriumhydroxid og natriumacetat så vi kan lave metangas.
4 vi opsætter 2 elektrolyseenheder, de skal stå mindst en dag. Vi skiller vand i brint og hydrogen.
5 Hvis vi har tid i overskud laver vi kopiarkene om grundstoffer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Blodkredsløbet - et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.attachment_link.description
Blodets kredsløb transporterer ilt og energi rundt i kroppen. Det sørger også for at komme af med affaldsstoffer.

# data[].attributes.body
Vi fortsætter med at se på Danmark.
Vi repeterer europakortet, kontinenter og verdensdele fra sidst.
Vi må godt bruge vores computere til at finde  byer og steder vi ikke kender.

# data[].attributes.body
1.
Vi fortsætter med at lave små forsøg med at udforske det periodiske system.
1. Eddike og natron fra sidst hvis der er nogen der vil lave C02.
2 Magnesium og syre hvis nogen vil prøve at lave hydrogen.
3 Vi sætter et elektrolyseforsøg op hvor vi skiller vand H2O ad i Hydrogen og oxygen.
Vi laver kopiark 33-34-35 fra ny prisma

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
1.Vi skaffer os viden om det periodiske system og atomet.
Hvad er det?, hvad kan det?, hvor kommer det fra? Hvem er Niels Bohr? Hvem er dmitrij mendelejev.
2. Gry Snakker max 10 min.
3 Vi spiller vendespil med det periodiske system.
4 vi laver kahoot

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.title
Drivhuseffekt - et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Rikke Holl Rasmussen , Opdateret 30. juni 2021 Du har måske hørt om drivhuseffekten. Sikkert ofte i negativ sammenhæng. Drivhuseffekten er egentligt helt naturlig. Den er vigtig for livet på Jorden. Fokusord Solens stråler varmer Jorden op. Nogle stråler forsvinder ned i jorden. Andre kastes tilbage ud mod rummet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Åndedrættet - et undervisningsmateriale til naturteknologi mellemtrin

# data[].attributes.attachment_link.description
At vi har et åndedræt betyder, at vi trækker vejret. Vi trækker vejret for at få energi til kroppen.

# data[].attributes.body
Vi laver kopiside 33-34-35

# data[].attributes.headline
Hvilke ture har vi lyst til og hvad skal vi lave i uge 6

# data[].attributes.subject
Hvilke ture har vi lyst til og hvad skal vi lave i uge 6

# data[].attributes.body
Vi har bestilt en tur til zoologisk have i uge 6. Hvad har I lyst at lave?

# data[].attributes.body
1. Vi skal have kigget på fordøjelsessystemet.
2. Vi fortsætter med at tegne det på vores
model af kroppen.
3. Der er 2 timers kristendom og
samfundsfag. se planen på den anden
padlet.
4 Efter frokost. Vi skal i løbet af dagen have tjekket forsøget vi satte op i går. Elektrolyse. Vi går over i fysik og ser om vi har skilt vand i brint og oxygen. Kan vi bevise det?
5 Resten af tiden bruges på geografi. Vi går videre med atmosfæren og vores vejr.

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
Hvordan opstår månens faser?
I hvilken retning ses månen?
Månens faser i virkeligheden
Hvordan ser månen ud? . .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når det gælder vindmøller , betyder størrelsen meget. Især når man skal opføre møller på havet.

- Jo større den enkelte vindmølle er, jo færre møller kan man nøjes med. Og så bliver økonomien i projektet bedre, fortæller vindmølleanalytiker Jacob Pedersen fra Sydbank.

Det er et våbenkapløb om at have den største vindmølle

Jacob Pedersen, vindmølleanalytiker, Sydbank

Kæmpemøllen fra Siemens Gamesa skal netop ud på havet. For rigtig mange lande er i gang med at opføre vindmølleparker på havet for at sætte skub i den grønne omstilling.

- Vi har et generelt pres på grøn energi. Det gør, at prognoserne for havvind ser mildest talt meget lovende ud de næste år - eller i fremtiden i det hele taget, siger Jan Villum Kristiansen, som er produktchef hos Siemens Gamesa.

En rapport fra GWEC, Global Wind Energy Council, spår, at der i løbet af de næste ti år på verdensplan vil blive opstillet 235 gigawatt havmøller. Det svarer til over 15.000 af rekordmøllen fra Østerild.

- Vi kan se, at politikerne overalt i verdenen satser på at skabe en mere bæredygtig platform. Ingen tvivl om, at havvind er omdrejningspunkt for de ambitioner, siger Jacob Pedersen fra Sydbank.

Vestas bygger rekordmølle i 2022

Siemens Gamesa har i flere år været klart førende på verdensmarkedet for havvindmøller.

Markedsandelen ligger på omkring 60 procent, men konkurrenten Vestas går nu benhårdt efter at få del i kagen.

Vestas bebuder, at de allerede næste år er klar med en mølle, som er endnu større.

- Ja, vi har designet verdens største mølle, der bliver stillet op næste år - og bliver DEN største mølle på det givne tidspunkt, bekræfter produktionsdirektør ved Vestas, Tommy Rahbek Nielsen.

Han holder endnu kortene tæt til kroppen, hvad angør møllens tekniske mål. Men den kommende rekordmølle skal tilfredsstille kunderne, der i disse år efterspørger større og større havmøller.

- Det er dyrt at sætte møller op på havet. Så det skal være noget, der virkelig batter, når det er derude. Og det skal køre 24/7, 365 dage om året, siger Tommy Rahbek Nielsen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Verdens største vindmølle snurrer i Thy: Kan lave strøm til 18.000 husstande

# data[].attributes.attachment_link.description
Når det gælder vindmøller , betyder størrelsen meget. Især når man skal opføre møller på havet. - Jo større den enkelte vindmølle er, jo færre møller kan man nøjes med. Og så bliver økonomien i projektet bedre, fortæller vindmølleanalytiker Jacob Pedersen fra Sydbank. Kæmpemøllen fra Siemens Gamesa skal netop ud på havet.