# data[].attributes.headline
українська шляхта, українські феодали

# data[].attributes.subject
українська шляхта, українські феодали

# data[].attributes.headline
бунчукове товариство

# data[].attributes.subject
бунчукове товариство

# data[].attributes.body
відомі своїми заслугами, авторитетом чи соціальним становищем особи, яких гетьман брав під свій бунчук (гетьманський знак). Відтоді бунчукові товариші потрапляли під особисту юрисдикцію гетьмана

# data[].attributes.headline
військове товариство

# data[].attributes.subject
військове товариство

# data[].attributes.body
до його складу входили авторитетні козаки, які залишилися за межами кількісно визначеного бунчукового товариства. Вони підпорядковувалося Генеральній військовій канцелярії, судочинство щодо них проводив особисто гетьман;

# data[].attributes.headline
значкове товариство

# data[].attributes.subject
значкове товариство

# data[].attributes.body
особи, які приймалася „під значок” (прапор, корогва), вилучалася з козацького загалу та передавалася під юрисдикцію полкової управи. Лише полковникам надавалося право зараховувати до складу значкового товариства. У загальному аспекті зі складу знатного військового товариства формувалася козацька старшина.

# data[].attributes.headline
Найширші військові обов’язки в Українській гетьманській державі покладалися на козаків

# data[].attributes.subject
Найширші військові обов’язки в Українській гетьманській державі покладалися на козаків

# data[].attributes.body
1735 року за указом царського уряду реєстровців було поділено на дві категорії: виборних (заможніших, боєздатних) і підпомічників (надто бідних, щоб купити військове спорядження)

# data[].attributes.headline
Існувала також ще одна група, яку становили збіднілі, безземельнікозаки — підсусідки.

# data[].attributes.subject
Існувала також ще одна група, яку становили збіднілі, безземельнікозаки — підсусідки.

# data[].attributes.body
Вищі церковні ієрархи обиралися на козацьких радах, а нижче духівництво – на сільських сходах, їх обрання затверджував глава держави – гетьман.

# data[].attributes.headline
міське населення

# data[].attributes.subject
міське населення

# data[].attributes.body
а) міська аристократія (заможні купці, власники майстерень, а також духівництво, знатні військові товариші, які працювали в місті);
б) середній прошарок (ремісники і торгівці);
в) міські низи (незаможні ремісники та дрібні торгівці).

# data[].attributes.headline
Війт, виконував судові функції.

# data[].attributes.subject
Війт, виконував судові функції.

# data[].attributes.headline
Отамани і ради

# data[].attributes.subject
Отамани і ради

# data[].attributes.body
Як главі держави, йому належала вища законодавча, виконавча і судова влада. Законодавчі акти гетьман затверджував після ухвалення їх Генеральною радою.

# data[].attributes.headline
Генеральна (військова, козацька) рада

# data[].attributes.subject
Генеральна (військова, козацька) рада

# data[].attributes.body
колективний військово-демократичний козацький орган Гетьманщини, що виконував адміністративні, законодавчі, управлінські та судові функції. Лише Генеральній раді належало виняткове право обирати гетьмана, генеральну старшину, інколи полковників.

# data[].attributes.headline
Старшинська рада

# data[].attributes.subject
Старшинська рада

# data[].attributes.body
постійний станово-представницький орган, який спочатку функціонував паралельно з Генеральною радою, а наприкінці XVII – на початку XVIIIст. перебрав її повноваження

# data[].attributes.headline
Генеральний уряд

# data[].attributes.subject
Генеральний уряд

# data[].attributes.body
Гетьман разом з генеральною старшиною.

# data[].attributes.headline
генеральний обозний

# data[].attributes.subject
генеральний обозний

# data[].attributes.body
відповідав за військову підготовку, обоз (постачання) та керував козацькою артилерією, займався розслідуванням особливо резонансних злочинів

# data[].attributes.headline
Генеральний суддя (згодом два судді)

# data[].attributes.subject
Генеральний суддя (згодом два судді)

# data[].attributes.body
очолював Генеральний суд, який був вищим судовим органом та апеляційною інстанцією для полкових і сотенних судів.

# data[].attributes.headline
Генеральний писар

# data[].attributes.subject
Генеральний писар

# data[].attributes.body
керував Генеральною військовою канцелярією, вів дипломатичне і таємне листування, приймав послів, брав участь у засіданнях Генерального суду.

# data[].attributes.headline
Генеральний хорунжий

# data[].attributes.subject
Генеральний хорунжий

# data[].attributes.body
відповідав за головний прапор козацького війська, очолював загони особистої охорони гетьмана.

# data[].attributes.headline
Генеральні осавули

# data[].attributes.subject
Генеральні осавули

# data[].attributes.body
відповідали за ведення козацьких реєстрів, спорядження військ, командування окремими військовими підрозділами, виконували окремі доручення судового, поліцейського та дипломатичного характеру.

# data[].attributes.headline
Генеральний підскарбій

# data[].attributes.subject
Генеральний підскарбій

# data[].attributes.body
відав фінансами, розподіляв грошові та натуральні податки, очолював скарбову канцелярію.

# data[].attributes.headline
Генеральний бунчужний

# data[].attributes.subject
Генеральний бунчужний

# data[].attributes.body
відповідав за охорону гетьманських клейнодів, супроводжував послів, виконував адміністративні та судові доручення, у воєнний час очолював особливий загін бунчукових товаришів.

# data[].attributes.headline
Генеральна військова канцелярія

# data[].attributes.subject
Генеральна військова канцелярія

# data[].attributes.body
вищий державний військово-адміністративний орган в Гетьманщині, за її посередництвом гетьман здійснював адміністративне, судове, військове, фінансове управління. Вона готувала проекти нормативних документів (універсалів, наказів, привілеїв) з різних питань державного та суспільного життя.