# data[].attributes.body
MS er ikke defineret som en arvelig sygdom, men generne spiller en rolle.
Man kender omkring 150 gener, der er såkaldte risikogener i forhold til sclerose, og der er højst sandsynligt flere. Er man bærer af et eller flere risikogener, betyder det, at man har en øget sandsynlighed for at få sclerose. Det betyder dog ikke, at man nødvendigvis får sygdommen.
I befolkningen er risikoen cirka 4 promille, dvs. 0,4 procent.

# data[].attributes.body
Man ved ikke med sikkerhed hvilke miljøfaktorer, der har betydning for udvikling af multipel sclerose. Forskningsprojekter har dog vist, at mangel på D-vitamin kan øge risikoen for at få sclerose. Flere studier peger blandt andet på en betydelig geografisk forskel i forekomsten af sclerose. Jo længere nord og syd man kommer fra Ækvator, jo højere bliver antallet af mennesker, der lever med sclerose. Dette kan måske hænge sammen med at mennesker, der lever tættere på Ækvator, er udsat for større mængde sollys end mennesker, der for eksempel lever i de nordiske lande. Et dansk studie støttet af Scleroseforeningen har fundet, at lav koncentration af D-vitamin hos nyfødte børn, øger deres risiko for senere i livet at udvikle sclerose.

Udover D-vitamin er rygning og Epstein-Barr virus (kyssesyge) to miljøfaktorer, man mener har betydning for udviklingen af sclerose.

# data[].attributes.body
Medicinsk symptombehandling

Spasticitet
Medicinsk cannabis- Sativex
kan bruges, hvis anden medicin har utilstrækkelig effekt. Sativex indeholder THC og CBD fra cannabisplanten

Depression og patologisk gråd

Blæreforstyrrelser

Tarmforstyrrelser

Smerter

Træthed

Gangforstyrrelser

Seksuel dysfunk

# data[].attributes.body
De hyppigste tegn på sclerose er træthed eller mathed i kroppen, usikker balance, nedsat kraft i arme og ben, føleforstyrrelser eller prikken i dele af kroppen. Derudover oplever mange mennesker med sclerose også mentale og kognitive påvirkninger. Det varierer meget fra person til person hvilke symptomer, der opleves. Nogle mennesker med sclerose mærker i lange perioder næsten ikke til sygdommen, mens andre plages af adskillige symptomer og følgevirkninger på daglig basis.

Symptomer og følgevirkninger ved sclerose

Føleforstyrrelser

Smerter

Spasticitet og lammelser

Træthed/fatigue

Synsforstyrrelser

Forstyrrelser af tarmfunktionen

Vandladningsforstyrrelser

Kognitive forandringer

Psykiske reaktioner

Langt fra alle ender i kørestol

Det er også vigtigt at huske, at mange mennesker med multipel sclerose vil være i stand til at passe deres arbejde i mange år efter deres diagnose. Mange går gennem livet stort set uden gener eller med et tab af førlighed, som er til at leve med.

Tyve år efter diagnosen er blevet stillet, har cirka to tredjedel ikke brug for en kørestol, selvom en del har brug for stok eller krykker. Nogle patienter bruger en elektrisk scooter eller en kørestol for at afhjælpe træthed eller balanceproblemer. Omkring en tredjedel går gennem livet uden vedholdende funktionstab og vil kun opleve symptomer i perioder

Ikke en dødelig sygdom

Sclerose er ikke en dødelig sygdom og den forventede levetid for mennesker med sclerose er ikke påvirket mere end ved andre kroniske sygdomme så som for eksempel kronisk leddegigt.

Man dør ikke af sin sclerose men med sin sclerose. Levetiden er steget betydeligt siden midten af forrige århundrede, og sygdomsforløbet ved sclerose forventes i fremtiden at dæmpes i betydelig grad af de mange nye behandlingsmuligheder, der kommer på markedet i disse år.

# data[].attributes.body
Den præcise grund til at nogle mennesker får sclerose og andre ikke gør, er endnu ikke kendt. Men man ved, at der er tale om mange faktorer, der sammen er med til at udløse sygdommen. Der skelnes mellem indre og ydre faktorer eller genetiske faktorer og miljøfaktorer. Miljøfaktorer er ting fra vores hverdag, vi løbende bliver udsat for. Omvendt er genetiske faktorer medfødte og bestemt af sammensætningen på vores arvemateriale.

# data[].attributes.body
Gennemsnitsalderen for symptomdebut og diagnose er noget lavere for attakvis sclerose i forhold til primær progressiv sclerose.

Størstedelen (2/3) af personer med attakvis sclerose, får diagnosen, når de er mellem 20 og 40 år gamle.

Gennemsnitstiden mellem symptomdebut og diagnose er faldende og ligger nu på ca. 3 år (i 1990erne var gennemsnitstiden omkring 5 år). Størstedelen får dog diagnosen inden for det første år.

# data[].attributes.body
I Danmark lever knap 18.000 mennesker med diagnosen Multipel Sclerose.  Af disse er ca. 2/3 kvinder. Danmark har en af de højeste forekomster af sclerose i verden.

# data[].attributes.body
Multipel sklerose er en sygdom, hvor kroppens egne antistoffer og immunceller angriber myelin i hjerne og rygmarv. Myelin er celler, der ligger som isolering rundt om nervefibrene i hjerne og rygmarv

MS- Multipel Sclerose er en autoimmun sygdom, som nedbryder dele af nervecellerne. Det betyder, at nerverne ikke kan kommunikere ordentligt, og det viser sig i form af forskellige symptomer.
I Danmark lever knap 18.000 mennesker med diagnosen Multipel Sclerose.  Af disse er ca. 2/3 kvinder. Danmark har en af de højeste forekomster af sclerose i verden.