# data[].attributes.body
der kom en kæmpe krise der startede i wall street new York. Som gjorde mange borgere mistede deres penge/hjem. Det førte også til arbejdsløshed som var det største problem. Kort efter blev krisen spredt rundt i hele Europa blandt andet Danmark. Der var meget fattigdom i Danmark og Thorvald stauling mødte med Store partier såsom: Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Venstre. Der blev tilkaldte et hemmeligt møde, hvor de skulle argumenterede for hvordan man kunne løse krisen.

# data[].attributes.body
kanslergade var en stor ændring til Danmarks socialpolitik
dengang brugte man penge for at vise magt. Det vil sige at penge talte mest.

# data[].attributes.body
Tvangssterilisering betyder at blive steriliseret mod ens vilje.

# data[].attributes.body
negativrace - betyder at man Tvangssteriliserede Dem der ikke kan bidrage til samfundet, Såsom handicappede.

# data[].attributes.body
enhver ret til lige behandling og muligheder, hvad angår beskæftigelse, social beskyttelse, uddannelse og adgang til offentligt tilgængelige varer og tjenesteydelser.

# data[].attributes.body
- YouTube

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kanslergadeforliget var 1930'ernes største parlamentariske forlig i Danmark. Forliget skulle løse alvorlige problemer i forbindelse med den økonomiske krise, der prægede hele verden på det tidspunkt. Forliget førte til, at der blev lavet statslige indgreb og reformer på landbrugsområdet, arbejdsmarkedsområdet og sociallovgivningsområdet, og reformerne var med til at stabilisere den sociale og økonomiske situation i landet. Tiltagene anses af historikere for begyndelsen på udviklingen af den danske velfærdsstat. Kanslergadeforliget og den efterfølgende udvikling medførte samtidig stigende statslig regulering af danske borgeres livsførelse.

Originale fjernsynsklip fra Danmark i 1930'erne i forbindelse med Kanslergadeforliget.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kanslergadeforliget var 1930'ernes største parlamentariske forlig i Danmark. Forliget skulle løse alvorlige problemer i forbindelse med den økonomiske krise, der prægede hele verden på det tidspunkt. Forliget førte til, at der blev lavet statslige indgreb og reformer på landbrugsområdet, arbejdsmarkedsområdet og sociallovgivningsområdet, og reformerne var med til at stabilisere den sociale og økonomiske situation i landet.

# data[].attributes.body
Hvor mange blev Tvangssteriliseret? Frem til 1969 blev 1.012 mennesker kastreret. Samtidig blev ca. 11.000 danskere steriliseret i perioden frem til 1967, hvor loven om tvangssterilisation blev afskaffet. Det danske antal kastrationer hører til de absolut højeste på verdensplan.

# data[].attributes.body
man mente at mange handicap ikke betød noget for samfundet. så mange blev tvangssteriliseret. De tog handicappede mennesker og fjernede deres evne til at reproducere børn.

# data[].attributes.body
https://www.information.dk/indland/2015/03/danmark-verdensmestre-sterilisering-hvide-snit

# data[].attributes.body
Der blev etableret offentligt finansieret alderdomsunderstøttelse, handicaphjælp og offentligt støttet syge og arbejdsløshedsforsikring. Staten og samfundet havde ansvar for dem der ikke kunne klare sig selv.

Fælles for ydelser omkring 1900 var, at de var små, og at de kun var beregnet for de svageste i samfundet. Det var både pga. De begrænsede midler, man dengang havde til rådighed til den slags tillag, men også fordi tanken om offentlig forsørgelse var ny.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/MdK2a4KdXFQ

# data[].attributes.body
1 krone idag vil svare til 38kr! fra dengang i 1933.
En 5 dele stue fra dengang vil koste 215 kr men idag vil det koste 8467 kr!

# data[].attributes.body
dette er velfærdsmodelen vi kender i dag.

-offentlig ydelser blev bredt ud over langt flere dele af samfundet.

Ydelserne blev kraftigt forøget og peger nu over alle i samfundet, og ikke kun mod de svageste.

-Lov om folkepension 1956.

-Mulighederne for uddannelse blev forbedret.

-Offentlige sygesikring udvidet.

-Hjælpen til arbejdsløse kraftigt forøget, og  daginstitutionerne blev et tilbud om offentlig børnepasning til de fleste.

# data[].attributes.body
Hvad er velfærdstat?
velfærdstat er en statsform, der ikke overlader fordelingen af samfundets goder til markedet alene. Det vil sige Alle borgere i en velfærdsstat har sociale rettigheder, der sikres af staten.

# data[].attributes.headline
Hvad var baggrunden for den alvorlige økonomiske og sociale krise i Danmark?

# data[].attributes.subject
Hvad var baggrunden for den alvorlige økonomiske og sociale krise i Danmark?

# data[].attributes.body
Krisen i Danmark var delvis afledt af den verdensomspændende økonomiske krise, som startede med det amerikanske aktiemarkeds sammenbrud den 29. oktober 1929 i New York.

# data[].attributes.headline
Lidt mere info omkring lockout- truslen 

# data[].attributes.subject
Lidt mere info omkring lockout- truslen 

# data[].attributes.body
Forhandlinger

Lockout-truslen fik den socialdemokratiske statsminister Thorvald Stauning (1873-1942) til at fremlægge Folketinget et forslag om forlængelse af overenskomsterne samt forbud mod strejker og lockouts. Et indgreb krævede støtte fra enten Det Konservative Folkeparti (C) eller Venstre, idet de to partier tilsammen havde flertal i Landstinget.

Husmændenes og landboforeningens formænd havde sideløbende fundet sammen om en fællesudtalelse til regeringen. Den omhandlede et usædvanligt krav om statslige indgreb til at afhjælpe landbrugets problemer. Venstre var derfor forhandlingsvillig.

Resultatet blev Kanslergadeforliget. De 18 timer lange forhandlinger frem mod forliget var problematiske og tæt på kollaps. Om resultatet udtalte Stauning den 30. januar betegnende, at man havde opgivet nogle principper, men reddet landet.

# data[].attributes.headline
hvorfor var det vigtigt at tvangssterilisere handicap?

# data[].attributes.subject
hvorfor var det vigtigt at tvangssterilisere handicap?

# data[].attributes.body
Reagering ser handicappet som ubrugelige mennesker der ikke kan bidrage til samfundet. Reagering har lavet løfter om, at de fattige/arbejdsløse nok skal få penge fra reagering. Så reagering vil udslette dem der ikke bidrage, for at opholde deres løftere.

# data[].attributes.body
Fra 1930’erne anså alle partier staten for at være et vigtigt redskab til at skabe en velfungerende samfundsøkonomi.

Med velfærdsstaten blev der bygget et social-økonomisk sikkerhedsnet. Staten stillede krav til gengæld for noget for, at de kunne få forskellige velfærdsydelser.

uproduktive borgere blev begrænset af staten. De blev tvangreliseret for at hold samfundet i check

# data[].attributes.body
Den 30. januar 1933. Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Venstre havde indgået et stort politisk forlig. Forliget skulle løse nogle af de problemer, som var forårsaget af den verdensomspændende økonomiske krise. Forliget var også det altoverskyggende tema på 'Social-Demokraten's forside. Baggrunden for forliget var, at Danmark i 1933 var stærkt påvirket af krisen.

# data[].attributes.headline
Hvordan skulle Kanslerforliget løse de økonomiske og sociale problemer?

# data[].attributes.subject
Hvordan skulle Kanslerforliget løse de økonomiske og sociale problemer?

# data[].attributes.body
På landbrugsområdet:

· Ejendomsskatterne blev sænket

· Landbeboere kunne betale gæld af over længere tid

· Stimulering af højere priser på og eksport af landbrugsvarer gennem devaluering af den danske krone på cirka 10%

· Statstilskud til nedslagtning af kreaturer

· Reduktion i svineproduktionen

På arbejdsmarkedsområdet:

· Afværgelse af storkonflikt gennem et lovindgreb, der forbød lockout og strejker

· Gældende overenskomster blev forlænget et år

· Vedtagelse af lån til boligbyggeri

· Vedtagelse af statsstøtte til andre offentlige arbejder for at skabe arbejdspladser

· Vinterhjælp til arbejdsløse

På sociallovgivningsområdet:

· Lov om folkeforsikring

· Lov om ulykkesforsikring

· Lov om offentlig forsorg

# data[].attributes.attachment_caption
Arbejdsløsheden i Danmark var stor op gennem 1920erne og 1930erne.

# data[].attributes.body
Danmark for folket På Socialdemokratiets 21. kongres i København i juni 1931 besluttede man at nedsætte et udvalg, der skulle gennemgå principprogrammet fra 1913. Et nyt program skulle foreligge inden næste kongres og godkendes af denne. Nogle dage efter kongressen meddelte Stauning. at der var valgt 16 prominente ministre og folketingsmedlemmer til programudvalget. De blev suppleret med folk fra parti, fagbevægelse og kooperationen. Sekretær for programudvalget blev Hans Hedtoft.