# data[].attributes.body
Empati, håb, vedholdenhed, handlekraft, og gejst er gode styrker i mødet med mennesker med personlighedsforstyrrelser

# data[].attributes.body
Psykoedukation er undervisning af patienter, brugere og/eller pårørende om den psykiske sygdom, behandlingsmuligheder og måder at mestre og forebygge symptomer på.
Målet generelt:

erstatte usikkerhed, myter og fordomme med konkret viden

hjælpe med at blive 'ekspert' i egen sygdom og symptomer

styrke og understøtte patientens mestringsevner

gøre patienten bedre til at leve med og acceptere symptomer

øge muligheden for tidligt at opdage tegn på, og forebygge tilbagefald

optimere patientens livskvalitet

skabe håb!

# data[].attributes.body
En personlighedsforstyrrelse er en psykiatrisk lidelse, hvor ens personlighed afviger betydeligt fra det normale eller fra det forventede accepteret.
Nogle personer er meget hæmmede og indadvendte, mens andre er styret af impulser og stærke følelser. Hvis man har en personlighedsforstyrrelse, er man mere psykisk sårbar.
Personlighedsforstyrrelse er en diagnose, der bruges om personer, der over en længere periode har udvist markante ændringer i personligheden, som ikke skyldes anden sygdom eller misbrug.

# data[].attributes.body
Kognitiv terapi er en behandlingsmetode, hvor man bliver bevidst og får tydeliggjort sammenhængen mellem ens egne tanker, følelser, kropslige reaktioner samt handlinger.
Under behandlingsforløbet arbejder man på at forandre de dysfunktionelle tanker og synliggøre dem.
Så lærer man at tænke mere positivt og hensigtsmæssigt.

# data[].attributes.headline
PROBLEMSTILLING: ,,Hvordan kan jeg som SSA bedst yde støtte og sygepleje til borgere og patienter med en personlighedsforstyrrelse, der bor i eget hjem; men som også er tilknyttet behandlingspsykiatrien.’’  Begrundelse for formuleringen: Vi synes, at det for os som SSA’er er vigtigt at kunne tilegne os viden og kompetencer til at kunne give fremtidige borgere og patienter med en personlighedsforstyrrelse den rette støtte gennem hensigtsmæssig relationsarbejde, for at fremme recovery-processen.   

# data[].attributes.subject
PROBLEMSTILLING: ,,Hvordan kan jeg som SSA bedst yde støtte og sygepleje til borgere og patienter med en personlighedsforstyrrelse, der bor i eget hjem; men som også er tilknyttet behandlingspsykiatrien.’’  Begrundelse for formuleringen: Vi synes, at det for os som SSA’er er vigtigt at kunne tilegne os viden og kompetencer til at kunne give fremtidige borgere og patienter med en personlighedsforstyrrelse den rette støtte gennem hensigtsmæssig relationsarbejde, for at fremme recovery-processen.   

# data[].attributes.body
Der er to typer:
Impulsiv - man er impulsiv, eksplosiv, stærke følelsesudbrud og ustabilt humør.
De handler ofte uden at overveje konsekvenserne, de er impulsstyrede.

Borderline - kan have store udfordringer med identitetsfølelse og relation til andre mennesker. De kan være selvdestruktive, have intense og ustabile forhold.

Årsager til EUP:
Der er ikke nogen enkelt forklaring på hvorfor man udvikler EUP. Både arv og miljø spiller en rolle.
Hvis barnet har været følelsesmæssigt forsømt eller udsat for overgreb.

2% af den voksne befolkning lider af EUP.
Ved borderline er der 3 gange så mange kvinder som der er mænd der har lidelse.

Behandling af EUP: En kombination af medicin for de symptomer personlighedsforstyrrelsen medfører og psykoterapeutisk behandlingsforløb.

OBS. der findes ikke medicin som virker på personligheden. dvs. der ikke er mulighed for at få medicin imod personlighedsforstyrrelse.
Personer med EUP kan pga. den ekstra sårbarhed som de har få en anden sygdom, som fx angst eller psykose, dette kan behandles med medicin.

Kognitiv terapi har stor gavn på mennesker med EUP.

# data[].attributes.body
Mennesker med manglende empati og evne til at sætte sig ind i andres følelser og situationer.
De har en lav frustrationsevne, som gør at de kan komme ud i situationer hvor de bliver aggressive både med fysisk og psykisk vold, dette kan føre til et evt misbrug og kriminalitet.
Ustabilt liv med svære relationer til ens pårørende.

Årsager: man ved ikke helt præcist hvad årsagen til en dyssocial personlighedsforstyrrelse er. En del af det kan være arveligt, da man nogle gange ser andre i familien som også har denne personlighedsforstyrrelse.
Nogle former for hjerneskade kan også give de her psykiske forstyrrelser.
Børn som er vokset op i et utrygt miljø med en negativ atmosfære, de har en større chance for at udvikle en dyssocial personlighedsforstyrrelse. Det kan være en miljø der er præget af vold og misbrug.
Personlighedsforstyrrelser viser sig tit allerede i barndommen eller i teenageårene. Hvis ikke det bliver behandlet, kan det vare hele livet. For mange med personlighedsforstyrrelser mildnes det dog med alderen og med erfaringer.
Der er flere mænd end kvinder der udvikler denne personlighedsforstyrrelse.

Medicinsk behandling: der findes ingen medicinsk behandling, medicinsk behandling kan ordineres hvis personen har depression, mani eller andre former for aggressiv adfærd og misbrug.
Personen er derfor comorbid som er når man har 2 eller flere diagnoser.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at vi som sosu-assistenter danner en god relation med de pårørende. De pårørende er gode at have et godt samarbejde med, da de tit kender borgeren/patienten bedst. De pårørende kan bidrage med relevant viden og erfaring omkring borgeren. De pårørende ser ofte forandringerne og evt. tegn på begyndende symptomer og tilbagefald først. De pårørende har ofte gode forslag til handlinger og aktiviteter som vil tilgodese borgeren med psykiske sygdomme. De pårørende hjælper ofte med det praktiske i hjemmet og med støtte og opbakning. De bruges også til tovholdere.

# data[].attributes.body
Dyssocial  personlighedsforstyrrelse er bedre kendt under navnet psykopati og beskriver en person der besidder minimum 3 af følgende træk:
Udvise grov ligegyldighed overfor andre følelser.
Mangle ansvar følelse og respekt for sociale normer eller forpligtelser.
Mangle evner til at fastholde forbindelser med andre mennesker. have svært ved at tolerer frustrationer og have en lav aggressionstærskel.

Være ud af stand til at føle skyld eller til at lære af erfaringer eller straf.
Have tendens til at komme bortforklaringer og til at være  udadprojicerende, dvs. til at give andre skylden for sine egene negativ sider.

# data[].attributes.headline
Mange personlighedsforstyrrelser har elementer fra flere forskellige undergrupper. 

# data[].attributes.subject
Mange personlighedsforstyrrelser har elementer fra flere forskellige undergrupper. 

# data[].attributes.body
Skizoid: lyst til at være alene, begrænsede følelser, de er kolde og fjerne.
Paranoid: Mistroisk, jaloux, manglende tillid, arrogance, overlegenhed.
Ængstelig: Fremkalde angst, ubehag, undgår social arrangementer af frygt for afvisning og ydmygelse.
Dependent: Overlader beslutninger til andre, hjælpeløs, omgiver sig dominerende personer.
Histrionisk: Teatralsk adfærd, dramatisk og overdrevne følelsesudtryk.
Tvangspræget: Overdreven ordenssans, skemaer, systemer og kontrollerende.
Emotionel ustabil 2 typer:
Impulsiv ustabil: impulsiv, eksplosiv, stærke følelsesudbryd, ustabilt humør.
Borderline: Usikker identitetsfølelse.
Dyssocial - Narcissist - Psykopat
Selvcentreret, manipulerende

# data[].attributes.body
Ved personlighedsforstyrrelser generelt, skal personlighedstrækkene:

være gennemgribende unuancerede, utilpassede og uhensigtsmæssige

gå ud over en selv eller omgivelserne

have varet siden barndommen eller ungdommen

ikke skyldes anden psykisk eller fysisk sygdom eller misbrug

være til stede på mindst to af følgende områder:

erkendelse og holdninger

følelser

evne til at kunne kontrollere impulsive handlinger og udskyde tilfredsstillelse af behov

relationer til andre

# data[].attributes.body
Bostøtte i eget hjem er for borgere med betydelig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse eller sociale problemer. Ifølge servicelovens §85 har disse borgere ret til støtte fra kommunen til genoptræning, omsorg, støtte og udvikling af færdigheder.

# data[].attributes.headline
Kvinde, 26 år, Sabrina, bor i eget hjem, er tilknyttet aktivitetstilbud på et bosted. Har diagnosen EUP, impulsiv type. Symptomer: reagerer aggressivt, hvis hun ikke får sin vilje. Har tendens til at handle impulsivt, stærke følelsesudbrud, ustabilt humør. Tomhedsfølelse. Tendens til selvskade.

# data[].attributes.subject
Kvinde, 26 år, Sabrina, bor i eget hjem, er tilknyttet aktivitetstilbud på et bosted. Har diagnosen EUP, impulsiv type. Symptomer: reagerer aggressivt, hvis hun ikke får sin vilje. Har tendens til at handle impulsivt, stærke følelsesudbrud, ustabilt humør. Tomhedsfølelse. Tendens til selvskade.

# data[].attributes.body
Kontaktperson (SSA) kommer ud til Sabrina, kontaktpersonen har den seneste tid observeret at Sabrina er blevet mere depressiv og observerer idag, at hun har gjort skade på sig selv ved cutting på indersiden af venstre underarm. Han spørger ind til om der har været noget specifikt, der har tricket handlingen. Sabrina fortæller at hun har været oppe og skændes med sin mor aftenen før. Sabrina følte ikke at hendes mor ville støtte hende i et køb af ny bil, så hun sagde til sin mor, at så kunne hun bare skride, når moderen alligevel var imod hende. Han observerer også, at hun idag heller ikke er, som hun plejer sindsmæssigt. Hun er urolig og ked af det, og hun er i høj risiko for, at yde yderligere skade på sig selv. Hun har depressive tanker, og kommer med truende, suicidale udtalelser, som f.eks: >>Jammen, jeg kunne jo også bare stoppe det hele og hoppe ud af vinduet eller spise en masse piller!<<. Til trods for dette, vil hun ikke lade sig indlægge på psykiatrisk afdeling. Han vurderer, at hun er til fare for sig selv og hendes helbred må ikke forværres. Derfor kontaktes lægen, med henblik på indlæggelse på gule papirer. (fra primær til sekundær sektor)

Lægen laver de gule papirer og kontakter herefter politiet, det er noget han skal! Politiet henter Sabrina og kører hende direkte på P.

Sabrina er i behandling på afdeling P, hvor der bliver arbejdet under psykiatriloven.

Inden hun kommer hjem, har vi som personale modtaget en udskrivelsesaftale, som bl.a. indeholder hendes fortsatte tilknytning til et bosted, hvor der er aktivitetstilbud, og også en behandlingsplan med lokal psykiatrien.
Efterfølgende udarbejder vi sammen med det øvrige personale, Sabrina og hendes mor en handleplan, som vi skal arbejde videre med fremadrettet for at hjælpe Sabrina ift. at støtte og yde sygepleje.
Vi arbejder med de jeg-støttende sygepleje principper, hvor vi - sammen med Sabrina - har udvalgt tre:
Skærmning skabe et overskueligt miljø med begrænset stimuli, for at Sabrina kan få ro og føle sig tryg i dagligdagen.
Containing-funktion fokus på aktiv lytning, uden egne holdninger, Sabrinas tanker og følelser, som hun har svært ved at bære alene.
ex: Vi lader Sabrina tale uforstyrret.
Pædagogisk tilnærmning vejlede og undervise hende i ADL.
Vi vil motivere hende for at styrke hendes personlige jeg.
Vi ser forværring af Sabrinas ADL - hun har svært ved at mestre sin egenomsorg.
Vi arbejder ud fra serviceloven og sundhedsloven.

# data[].attributes.body
En beskrevet voldspolitik over hvad vi gør ved udadreagerende - kalder politiet, skærmer andre beboere. arbejdsmiljøloven
LA2

Sektorovergang:
Hvordan kommer man ind på psykiatrisk afdeling?
vores observationer, vi melder bagud til lægen borger tager fx ikke vil sin medicin, lægen kommer ud og laver gule papirer tvangsindlagt, borgers helbred må ikke forværres.
Lægen kontakter politiet, det skal han.
Politiet henter personen og kører direkte på p
De har en uge til at reagere §6

# data[].attributes.body
Dyssocial person har brug for:
- Faste rammer
- Grænsesætning

- En personlig sikkerhedsplan - med udgangspunkt i tidevandsmodellen, bruges til både patient og personale for at hjælpe hinanden og skabe tryghed og sikkerhed.

- Fysisk aktivitet
til hjælp med at håndtere frustrationer og evt udadreagerende adfærd.

- Konflikhåndtering
træning af kommunikation, til håndtering af vrede og forsøg på provokation og manipulation.

- Vigtigt at at personen er motiveret for behandling.

- Med lav stresstolerance kan det være nødvendigt at få støtte til skærmning.

- Sort/hvid

# data[].attributes.body
For at sikre vores arbejdsmiljø, vil vi arbejde ud fra La2 (Low arousal 2) metoden, som forebygger vold og fremmer trivslen på botilbuddet. Med LA2 tilpasser personalet deres kommunikation, handlinger og krav til den enkelte borger, så vedkommende undgår at havne i kaos med risiko for voldsomme reaktioner. Som sosu assistenter møder vi ofte mennesker, som kan være truende eller voldelige pga. deres psykiske lidelser. Derfor er det vigtigt, at vi kender voldspolitikken og kriseberedskabet på stedet. Vold og trusler har stor betydning for arbejdsmiljøet og arbejdsmiljøet er et fælles ansvar. Det gælder både ledelsen, samarbejdsorganisationen, arbejdsmiljø organisationen og medarbejderne. Der er 3 grundlæggende elementer.
1. Afgrænsning (Hvad er uacceptabelt på bostedet?)
2. Målsætning (Trygt arbejdsmiljø psykisk og fysisk)
3. Handleplan ( Hvordan håndteres voldelige borgere og hvordan støtter vi en kollega. Hvordan anmelder og registrerer man på bostedet)

# data[].attributes.body
- Behandlingsformer
- miljøterapi
- modtagelse fra P
- stress sårbarhedsmodellen

# data[].attributes.body
Hvad er det:

observationer

Jeg-støttende

Kognitiv tilgang

# data[].attributes.body
De fire elementer de hænger sammen og påvirker hinanden indbyrdes. De vi tænker påvirker vores følelser som påvirker hvad vi mærker inde i kroppen som påvirker det vi gøre, altså vores adfærd. Når man skelner mellem de elementer, fordi vi ikke direkte kan gå ind og ændre på følelser når man fx er ked af det nervøs eller bange, eller ændre på det der er i kroppen, og fx hvis man har hjertebanken eller svedetur, men vi kan indirekte påvirke Sabinas følelsesliv og det hun mærker i kroppen ved at ændre på hendes tanker, ved at lade hende tænke noget andet, eller også påvirke ved at gøre noget andet fx handle på en anderledes måde end det vi plejer.

Starte ved at lytte til hvad hun har at sige (tanker)

Recovery

Hvad er Recovery?

”en dybt personlig, unik forandringsproces med hensyn til ens holdninger, værdier og mål, færdigheder og/eller roller. Det er en måde at leve et tilfredsstillende liv på præget af håb og aktiv medvirken selv med de begrænsninger, der er forårsaget af sygdom. Recovery indebærer udvikling af ny mening og nyt formål i ens liv”

”recovery handler om at skabe sig et meningsfuldt og tilfredsstillende liv, sådan som borgerne selv definerer det, med eller uden symptomer og problemer, som kan komme og gå”

Der er 3 typer recorvery, nettop personlig social og total

I Sabrinas tilfælde, er hun i det personlige recovery og vi hjælper hende med fx mål og færdigheder. (Mål fra sygeplejeprocesen)

# data[].attributes.body
Sabrinas personlighedsforstyrrelse (EUP impulsiv) betyder, at hun har en unuanceret og utilpasset adfærd, som både skaber vanskeligheder ift omgivelserne og hende selv.
Konkret udmønter det sig i det daglige ved, at hendes omgivelser ofte skal føje sig ift Sabrinas behov, og i det hele taget konstant skal være opmærksom på, hvor Sabrina er i hendes sindsstemning/tilstand. Dette er meget krævende og opslidende for hendes familie og venner, som derfor ikke altid har til og overskud til hende, hvilket blot forværrer Sabrinas humør, da hun oplever dette som svigt.
Således går det også ud over Sabrina selv, da hun føler sig svigtet og hurtigt kommer til at føle sig alene i verden.

# data[].attributes.body
1. Vi skal hjælpe med at få Sabrina til selv, at gå til købmanden og handle om mandagen kl.14.00 Hun har en lille vogn med hjul på, hun tager med.
2. Vi Hjælper med at få struktur på hendes tøj. Strømper i en bestemt skuffe osv.
3. Vi hjælper med at hygiejnen er i orden

# data[].attributes.body
Faste rammer og grænsesætning er meget vigtigt i forhold til behandling af dyssocial personlighedsforstyrrelser. Nogle har et misbrug og nogle en behandlingsdom, derfor meget vigtigt man tager udgangspunkt i hver enkelt borger/patient. Som sosu assistent skal man benytte viden om professionelle relationer, kontaktpersonen roller, psykiatrisk sygepleje og miljøterapi.

# data[].attributes.body
Hvad gør selvskade for Sabrina.

Kontrol ved selvskade

At gøre psykisk smerte til fysisk smerte.

Mærke at hun lever, overvinde tomheden.

# data[].attributes.body
For at opfylde kriterierne for personlighedsforstyrrelse skal man opfylde mindst tre af følgende symptomer:

Udvise grov ligegyldighed overfor andres følelser.
Mangle ansvarsfølelse og respekt for sociale normer eller forpligtelser.
Mangle evner til at fastholde forbindelser med andre mennesker. Have svært ved at tolerere frustrationer og har en lav aggressionstærskel.

Være ud af stand til at føle skyld eller til at lære af erfaringer eller straf.
Have tendens til at komme med bortforklaringer og til at være projicerende, dvs. til at give andre skylden for sine egne negative sider.