# data[].attributes.body
Tartu asub Emajõe kallastel Lõuna-Eestis, umbes 58° 23′ põhjalaiusel ja 26° 43′ idapikkusel. Piltidel on kujutatud linna vappi ning lippu. See link viib Lõuna-Eesti suurima linna kodulehele: https://tartu.ee/et. 2021. aasta seisuga elas Tartu linnas 93 305 inimest, 2001. aastal oli Tartus 106 360 elanikku.

# data[].attributes.body
Tartu asutamisaastaks loetakse aastat 1030 pKr, kui Kiievi vürsti Jaroslav Targa väed vallutasid linna ning hakkasid seda hüüdma Jurjeviks. Tartu asutati just sinna, kus ta praegu on, ilmselt seepärast, et teda läbis Emajõgi, mis, teadagi, oli oluline veetee, järelikult on ta just seal looduslikel ja poliitilistel põhjustel (laevakaubandus ja -liiklus).

# data[].attributes.body
1030. a asustamine, Kiievi suurvürst vallutas Tartu.

1061. a eestlased vallutasid tartu tagasi.

1224. a ristisõdijad vallutasid tollase Tartu, ehitati praeguse Tähetorni kohale piiskopilinnus, Tartust saab enam kui kolmeks sajandiks piiskopkonna keskus.

1280. a kinnitatakse Tartu Hansa Liidu liikmeks.

1558. a vallutavad Vene väed Tartu, linn jääb Vene võimu alla 1582. aastani.

1583. a vallutab Tartu hoopis Poola, kes valitseb Emajõe Ateenat 1625. aastani (vahepeal, aastatel 1601-1603 kuulub Tartu ka Rootsile).

1625. a allutatakse Tartu Rootsi kuningriigi osaks.

1632. a ASUTATI TARTU ÜLIKOOL (algselt nimega Academia Gustaviana), mis tegutseb Tartus aastani 1699.

1802. a Tartu Ülikool taasavamine saksakeelse keiserliku ülikoolina.

1909. a asutati Eesti Rahva Muuseum.

2.02.1920 sõlmiti Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel rahuleping.

1940. a Nõukogude Liit okupeerib Eesti alad.

2024. a Tartu võõrustas külalisi üle kogu maailma Euroopa kultuuripealinnana.

# data[].attributes.body
Tartu Ülikool asustati aastal 1632. Ülikoolis on võimalik õppida humanitaarteaduste ja kunstide, sotsiaalteaduste, meditsiiniteaduste ning loodus- ja täppisteaduste valdkondades. Ülikooli peahoone on tuntud oma kuue hiiglasliku samba poolest, ehitise projekteeris Johann Wilhelm Krause. Kuuesambaline maja on silmapaistev klassitsistliku arhitektuuri näide. Viimastel aastakümnetel on ülikooli peahoones tegutsenud filoloogid, õigusteadlased, ajakirjandusõpe ning usuteaduskond. Rektoraat paikneb tänavu hoone lõunatiivas. Viimasel kümnendil on õppetegevus hajutatud üha enam ülikooli teistesse hoonetesse, andes peahoones maad ülikooli administratsioonile.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tartu Ülikooli Delta keskus - ainulaadne multidistsiplinaarne õppe-, teadus- ja innovatsioonikeskus Euroopas.

Eesti Vabariigi 105. aastapäeva kontsertaktus Tartu Ülikooli aulas

Tartu Ülikool ( lühend TÜ) on vanim ja suurim Eestis tegutsev ülikool ning ühtlasi Baltimaade ainus ülikool, mis kuulub 1,2% maailma parimate sekka.

Tartu ülikooli asutamiseks loetakse aastat 1632, mil Tartus avati Academia Gustaviana. Ülikooli ajaloos on eri perioode ja mitu tegevuse katkemist. Eestikeelse ülikoolina alustati tööd 1919. aastal. Aastail 1940-1941 ja 1944-1989 kandis ülikool nime Tartu Riiklik Ülikool (lühend TRÜ).

Tartu ülikoolis on neli valdkonda, mille alla on koondunud 31 instituuti: humanitaarteaduste ja kunstide valdkond, sotsiaalteaduste valdkond, meditsiiniteaduste valdkond ning loodus- ja täppisteaduste valdkond. Õppekavu on 145. Õppeaastal 2022 võeti vastu 4377 üliõpilast: 2651 bakalaureuse-, 1547 magistri- ja 179 doktoriõppekavale.

Ülikooli rektor on professor Toomas Asser.

12 teadusvaldkonnas on Tartu Ülikool maailma 1% viidatuimate ülikoolide ja teadusasutuste hulgas. Ligi 64 ülikooli teadlast kuulub 1% maailma enim viidatud teadlaste hulka (Web of Science).

Üle poole Eesti teaduspublikatsioonidest on avaldanud Tartu Ülikooli teadlased. Teaduspublikatsioone on ETIS-e andmeil u 34 000, sh ISI Web of Science'i andmebaasis üle 7500. Tartu Ülikoolis kaitstakse ka üle poole Eesti doktoritöödest (umbes 120 doktoritööd aastas).

2019. aasta juuli seisuga on TÜ liikmetega seotud kokku 55 ülikooli spin-off ettevõtet.

2020. aastal valmis TÜ uudne õppe- ja teaduskeskus Delta, kus asuvad arvutiteaduse instituut, matemaatika ja statistika instituut, majandusteaduskond jt.

Pikemalt artiklites Tartu ülikooli rektor, Tartu Ülikooli nõukogu ja Tartu Ülikooli senat

Ülikooli juhtimise struktuur on olnud eri aegadel erinev. Aastast 2012 on ülikooli juhtorganid nõukogu ja senat.

Nõukogu on ülikooli kõrgeim otsustuskogu, vastutab ülikooli pikaajalise arengu eest ja tagab ülikooli eesmärkide täitmise. Sinna kuulub 11 liiget, kelle nimetavad ametisse ülikooli senat, Eesti Teaduste Akadeemia ning haridus- ja teadusminister. Alates 30. detsembrist 2021 kuuluvad Tartu Ülikooli nõukokku Arto Aas, Heidi Kakko, Marja Makarow, Ants Nõmper, Ruth Oltjer, Elmer Sterken, Jaan Eha, Birute Klaas-Lang, Mari Moora, Martin Aleksander Noorkõiv ja Urmas Varblane. Eelmiste koosseisude liikmed olid Hedi Kakko, Ruth Oltjer, Vahur Kraft, Eva Åkesson, Ants Nõmper, Toomas Asser, Jüri Sepp, Birute Klaas-Lang, Richard Villems, Tõnu Lehtsaar, Els Heinsalu, Toivo Maimets, Peeter Saari, Paul Varul, Kaja Tael, Toomas Kiho, Kersti Kaljulaid, Aku Sorainen ja Kari Olavi Raivio.

Senat on akadeemiline otsustuskogu, kes vastutab ülikooli õppe- ning teadus- ja arendustegevuse eest ning tagab selle kõrge kvaliteedi. Sinna kuuluvad rektor senati esimehena ja kuni 21 liiget, kelle valib ülikooli liikmeskond ning kellest vähemalt 1/5 moodustavad üliõpilased. Nende seas on ülikooli töötajate valitud neli esindajat igast valdkonnast ( humaniora, medicina, realia et naturalia, socalia) ning üliõpilasesinduse valitud üliõpilaste esindajad.

1. augustist 2018 on ülikooli rektor neurokirurgia professor Toomas Asser. Rektoraadis on ka õppeprorektor Aune Valk, teadusprorektor Kristjan Vassil, akadeemiline sekretär Tõnis Karki, kantsler Kstina Noormets, finantsjuht Kalle Hein ja arendusjuht Taivo Raud. Alates 1. jaanuarist 2020 on dekaanid Anti Selart, Raul Eamets, Margus Lember ja Leho Ainsaar.

Samuti kuuluvad ülikooli struktuuri asutustena Tartu Ülikooli raamatukogu, Tartu Ülikooli muuseum, Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed ning Tartu Ülikooli teaduskool.

Tartu Ülikooli Türi Kolledž suleti 2011. aastal.

Pikemalt artiklis Tartu Ülikooli ajalugu

Tartu Ülikooli peahoone (litograafia, 1860)

Droonivideo Tartu Ülikooli peahoonest 2021. aasta detsembris

Traditsiooniliselt liigitatakse Tartu ülikooli ajalugu järgmiselt:

1632-1665 Academia Gustaviana: Rootsi võimu aluse ülikooli esimene periood (ladina ülikool)

1690-1710 Academia Gustavo-Carolina: Rootsi võimu aluse ülikooli teine periood (alates 1699. aastast Pärnus)

1802-1918 Kaiserliche Universität zu Dorpat (saksa ülikool)

1893-1918 Kaiserliche Universität Jurjew (venestusaegne ülikool, üleminek vene õppekeelele)

1918 Landesuniversität Dorpat

1918-1940 Eesti Vabariigi Tartu Ülikool

1941-1944 Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikool

1940-1941 ja 1944-1989 Tartu Riiklik Ülikool Nõukogude võimu all

1989-praeguseni Tartu Ülikool iseseisvuse taastamise ajal ja järel

Aastast 2003 kuulub Tartu Ülikool Coimbra gruppi, mis koosneb 41 Euroopa ülikoolist. Aastast 2006 kuulutakse ka Utrechti võrgustikku, kus on 31 Euroopa ülikooli.

The Guild (täisnimi The Guild of European Research Intensive Universities) on aastal 2016 loodud Euroopa teadusülikoolide organisatsioon, mille on asutanud 14 Euroopa tippülikooli. Kesk- ja Ida Euroopa riikidest kutsuti asutajaks üksnes Tartu Ülikool. Tänaseks on võrgustiku liikmeks 21 valitud teadusülikooli.

LERU-CE7 algatus on Euroopa juhtivate teadusülikoolide võrgustiku LERU ( The League of European Research Universities) ja seitsme Kesk-Euroopa ülikooli partnerlusprogramm, mille eesmärk on mõjutada kõrgharidus- ja teaduspoliitikat Euroopas.

Euroopa Ülikoolide Assotsiatsioon ( European University Association - EUA) on Euroopa kõrgkoole ning rektorite nõukogusid ühendav katusorganisatsioon, mis on ühtlasi kõrgharidussektori mõjukamaid eestkõnelejaid Euroopa tasandil. Euroopa Ülikoolide Assotsiatsioon ühendab üle 800 kõrgema õppeasutuse ja rektorite nõukogu 48 Euroopa riigist. EUA on tekkinud 2001. aastal Euroopa rektorite konverentsi ja Euroopa Liidu liikmesriikide rektorite konföderatsiooni ühinedes.

Viimastel aastatel on Tartu Ülikool maailma ülikoolide kahes mainekaimas pingereas (QS World University Rankings ja Times Higher Education World University Rankings) püsinud esimese 300 seas, kuuludes ainsa Baltimaade ülikoolina maailma parimate ülikoolide 1% hulka.

Tartu Ülikooli juures tegutseb Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi, kellele kuulub Tartu Ülikooli spordihoone.

Piirimäe, H 1982: Tartu ülikooli ajalugu I 1632-1798. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus.

Siilivask, Karl 1982: Tartu ülikooli ajalugu II 1798-1918. Tallinn: Eesti Raamat ja Valgus.

Siilivask, Karl ja Hillar Palamets 1982: Tartu ülikooli ajalugu III 1918-1982. Tallinn: "Eesti Raamat" ja "Valgus".

Edgar V. Saks: "Eesti renessanss aastatel 1802-1850". Võitleja, aprill 1966, nr. 4, lk. 4.

Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889 (Digitaalselt)

Rückblick auf die Wirksamkeit der Universität Dorpat : zur Erinnerung an die Jahre von 1802-1865 : nach den vom Curator des Dörptschen Lehrbezirks eingezogenen Berichten und Mittheilungen., Dorpat : C. Mattiesen 1866 ESTERis (Digitaalselt)

Обзор деятельности Императорского Дерптского Университета: на память о 1802-1865 годах / составлен по отчетам и донесениям, представленным попечителю Дерптского учебного округа [Штрюмпель, Л. ; под ред. проф. Н. А. Иванова], Дерпт : К. Маттисен 1866 ESTERis (Digitaalselt)

"Tartu ülikooli aula kui kontserdisaali ajaloost I: 80 aastat Tartu Helikunsti Seltsi kammermuusikasarjast" - Teater, Muusika, Kino 2012, nr 5, Virge Joamets.

"Tartu ülikooli aula kui kontserdisaali ajaloost II: Grosser Hörsaal der Keiserlichen Universität" - Teater. Muusika. Kino 2013, nr 1, nr 3 ja nr 4, Virge Joamets.

Olev Remsu. "Targalt, vaeselt ja lõbusalt läbi sajandite. Rahvusülikooli juubeliks". Postimees, 30. dets 2019.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tartu Ülikool ( lühend TÜ) on vanim ja suurim Eestis tegutsev ülikool ning ühtlasi Baltimaade ainus ülikool, mis kuulub 1,2% maailma parimate sekka. Tartu ülikooli asutamiseks loetakse aastat 1632, mil Tartus avati Academia Gustaviana. Ülikooli ajaloos on eri perioode ja mitu tegevuse katkemist. Eestikeelse ülikoolina alustati tööd 1919. aastal.

# data[].attributes.body
Tartu Aleksandri kirik on üks vähestest õigeusu kirikutest Tartus. Pühakoda valmis aastatel 1914-1918, ehituskunstnikuks on Vladimir Lunski. Kõnealune jumalakoda on haruldane näide vanavene kirikuarhitektuuri mõjutatud sakraalarhitektuurist (ehk kultusliku otstarbega arhitektuur) Eestis. Kirikul on kaks korrus ning võõrapärased, ent uhked sibulkuplid, mistõttu paistabki kirik niivõrd suursugune, rääkimata teistest majesteetlikest elementidest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tartu Püha Aleksandri kirik – Vikipeedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Tartu Püha Aleksandri kirik ehk Tartu Aleksandri kirik, endise nimega Aleksander Nevski kirik on õigeusu kirik Tartus Karlova linnaosas[1] aadressil Sõbra tänav 19a.[2] Kirikut kasutab EAÕK Tartu Pühade Aleksandrite kogudus, Tartu Aleksander Nevski koguduse järglane[3]

# data[].attributes.body
Vabariigi algusaegse Tartu ruumiline kirjeldus:

Tartus oli vähem ehitisi ning need olid enamjaolt alal, mida praegu loeksime kesklinna piirkonnaks ehk Emajõe kallastele ülilähedal. Paljudel praegustel linnaosadel, sh Veeriku, Tähtvere, Maarjamõisa, Annelinn, oli ehitiste tihedus üliväike.

Vabariigi algusaegse Tartu ruumilise muutuse kirjeldus Nõukogude-aegsega võrreldes:

Ehitisi tekkis juurde eelkõige ülalpool mainitud linnaosadesse, ent siiski oli neid vähem kui tänapäeval.

Nõukogude-aegse Tartu ruumilise muutuse kirjeldus tänapäevaga võrreldes:

Tartu äärtesse ehitati rohkem maju, korterid vms. Autoteid ehitati juurde.