# data[].attributes.body
Põlva asub Kagu-Eestis, Põlva maakonnas.

# data[].attributes.body
Põlva linna vapp kujutab rohelist kukke mõõgaga ja kahte sinilille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Põlva vapp

Põlva vapp oli Eesti haldusüksuse Põlva linna vapp.

Vapp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995.

Hõbedase vapikilbi keskel seisab roheline kukk. Vapi ülaossa jäävad kaks sinist viieharulist õit. Kukk suundub paremale, hoides ülestõstetud jalas kaardikeppi, teise jalaga toetub ta neerja kujuga rohelisele jalgealusele.

Kukk on sümbolina kahe tähendusega. Ühelt poolt on ta heraldikas vabaduse sümbol ja Põlva oli taastatud Eesti Vabariigis esimene alev, mis end linnaks kuulutas. Teisalt, eriti koos kaardikepiga, on kukk hariduse ja kooliõpetuse sümbol.

Põlva linn on alguse saanud kihelkonnakiriku ümber kujunenud külast. Põlva kirikus on töötanud pikka aega õpetajana Eesti haridusajaloos silmapaistvat kohta omavad Johann Georg Schwartz, kes andis välja õpikute sarja "Koli-ramat" ning Gustav Adolph Oldekop. Lisaks on Põlvaga seotud üks rahvusliku liikumise juhte ja folkloori kogumise algataja Jakob Hurt ning eesti rahvusliku pedagoogikateaduse üks rajajaid Johannes Käis. Põlva on pikka aega olnud vähemalt oma lähema ümbruse hariduskeskuseks, siin asus 1688. aastal üks kahest Võrumaa koolist, 1833. aastal avatud kihelkonnakool oli tol ajal esimene Võrumaal.

Neerja kujuga roheline jalgealune sümboliseerib Põlva linna asumist paljudel küngastel ja Ora ürgoru pervedel. Kaks sinist viieharulist õit on stiliseeritud linaõied, mis viitavad linakasvatusele - pikka aega Põlva ümbruse talupoegadele peamiseks sissetuleku allikaks olnud tegevusele. Just linakasvatusest saadud tuludega hakkasid Põlva kihelkonna talupojad XIX sajandil oma talusid päriseks ostma, see võimaldas omakorda pöörata rohkem tähelepanu kultuurile ja kaubandusele, mille keskuseks sai Põlva. Ka sümboliseerivad kaks õit Põlva koosnemist kahest osast, millest üks on kujunenud kirikuküla laienemisel ja teine paari kilomeetri kaugusel raudteejaama ümber.

# data[].attributes.attachment_link.description
Põlva vapp oli Eesti haldusüksuse Põlva linna vapp. Vapp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995. Hõbedase vapikilbi keskel seisab roheline kukk. Vapi ülaossa jäävad kaks sinist viieharulist õit. Kukk suundub paremale, hoides ülestõstetud jalas kaardikeppi, teise jalaga toetub ta neerja kujuga rohelisele jalgealusele. Kukk on sümbolina kahe tähendusega.

# data[].attributes.body
Lipu värvid viitavad linakasvatusele – pikka aega Põlva ümbruse talupoegade peamiseks sissetuleku allikaks olnud tegevusele.

Roheline sümboliseerib linataime vart, sinine linataime õit ja valge sümboliseerib linakiust saadud toodangut.

# data[].attributes.body
Põlva valla koduleht, kust saab uurida ka linna kohta.

Veebileht avaneb pildile vajutades.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rahvusvaheline Õpilasfirmade kohtumine tõi kolmeks päevaks Tartusse 23 Õpilasfirmat Eestist, Leedust ja Soomest. Kohtumise käigus oli noortel võimalik tutvustada oma Õpilasfirmasid…

# data[].attributes.body
Põlva pindala on 5.5km2 ja seal elab 5489 inimest.

# data[].attributes.body
1935.a-1939.a

# data[].attributes.body
Põlvas elas 2021.a andmete järgi 5115 inimest. 2001.aasta andmete järgi elas Põlvas 6280 inimest, mis on märgatavalt rohkem kui lähiajal.

# data[].attributes.body
Põlva valla ja linna rahvastikupüramiid aastal 2024

# data[].attributes.body
Põlva valla ja linna rände saldo 2015-2023

# data[].attributes.body
Esimest korda mainiti põlva kihelkonda 1452.aastal, kuid 1737.a ehitati Kanepisse kahe torniga puukirik, mis oli praeguse kiriku eelkäia.

# data[].attributes.body
Põlva vald asutati 1939.aastal

# data[].attributes.body
Kõik linna ajalugu sai alguse 1460-1470 valminud Põlva kirikust, kuhu 19. sajandi teisel poolel valmis väike alevik. Enne seda oli ka veel kirikumõis nimega Pölwe. Põlva on olnud varasemalt rohkelt Venemaa käes, kuid nad on proovinud kogu aeg ennast iseseisvana hoida, isegi kui neil oli 10 relva ja 1 kuulipildur. Kuigi iseseisvust nad alguses ei saavutanud, siis olid nad valmis Eesti eest võitlema, olgu kasvõi ilma relvadeta. Põlva sai koos Eestiga taasiseseisvaks aastal 1991. Põlvat on aidanud 1950 rajoonikeskuseks saamine, mis andis hoo sisse rahvaarvu tõusule. Põlva sai linnaõigused aastal 10. augustil 1993, kui ta ühines Põlva vallaga.

# data[].attributes.body
Räägitakse, et tänu sellele kirikule nimetati Põlva just Põlvaks, kuna kirikusse oli müüritud tüdruk, keda hakati kutsuma põlvitaja-Maarjaks ja sealt tulebki nimi.

Kirik ise on valgete seintega ja pruunjas punaka katusega ja selle on üks torn. Kirik esmaselt püstitati 1452.a siis oli sellel 2 torni ja viimased muudatused tehti 1841-1845.aastal.

# data[].attributes.body
Põlva Kultuurikeskus on andnud kindlasti linnale rohkelt kuulsust. Seal peetakse suuri üritusi, filmiõhtuid, teatreid, kontserte jms. Seal on ka tantsusaal, kus treenib 5 tantsurühma. Kultuurikeskuses tegutseb samuti 2 laulukoori ja 2 maja ansamblit. Hoone asutati 28. juunil 1991.