# data[].attributes.headline
המקור של המילה בלאגן הוא ברוסית!

# data[].attributes.subject
המקור של המילה בלאגן הוא ברוסית!

# data[].attributes.body
המילה בלאגן היא מילה רוסית שעבר ליידיש ואז לעברית וגם בימינו דוברי הרוסית משתמשים במילה בלאגן גם כדי לתאר דוכן ביריד (המשמעות המקורית) אבל גם כדי לתאר מצב של חוסר סדר.

# data[].attributes.body
There are some English words that are so well integrated into Hebrew, that their Hebrew translation is hardly known and used by the people:

Jet lag is יעפת

Pyjamas is נמנמת

Hang over is חמרמורת

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
ילדים לובשים פיגמה 

# data[].attributes.body
The word 'selfie' became popular because of social media and was later added to English dictionaries.

# data[].attributes.body
The word 'Selfie' became popular through social media and was later added to dictionaries - and a famous monkey selfie even raised a legal question about copyright.

# data[].attributes.body
In most languages I've encountered, words like 'computer' or 'electricity' are pronounced similarly. I was really surprised to find out that in Hebrew these words have their own unique equivalents.

# data[].attributes.headline
המילה “פיליטון

# data[].attributes.body
המילה “פיליטון”

פיליטון הוא סוג של קטע כתיבה הומוריסטי/סאטירי קצר, בדרך כלל בעיתון.
זה משהו בין סיפור קצר לבדיחה חכמה על החיים, פוליטיקה או החברה.

המקור שלה הוא מהמילה הצרפתית
Feuilleton

איך משתמשים בזה?

פעם היו כותבים בעיתונים:

“פיליטון שבועי”

כלומר: טור קליל, מצחיק או עוקצני.

זה נשמע מצחיק כי זה נשמע כמו משהו שקשור לפילים או סוג של מאכל

אבל בפועל זה פשוט טור ספרותי עם הומור.

בשנות ה־70 המילה “פיליטון” הייתה הרבה יותר נפוצה, במיוחד בהקשר של טורים הומוריסטיים בעיתונות.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
עיתון ישן שחור לבן 

# data[].attributes.body
TIME

The most mind-blowing concept for me is that we experience TIME differently, depending on the language we speak. whoa. wow. yesss.

Languages that have no tenses or no substance called "time" - eg. Hopi (fascinating!) strike me as somehow existing in a more 'peaceful' world. Could that be possible? If there is no substance or word called "time", nothing that can be cut or counted (as stated in the video), then daily life and expression would feel completely foreign - like living in a different world, one that has more simplicity. To think in such a language - would I be able to be more present?

Certainly, I wouldn't require help from the multi-billion dollar, explosive 'mindfulness' industry, borne from the Western world's utter obsession with 'getting things done' and "time management', 'efficiency' and "accomplishments'.

Mindfulness (confession --> I am a fan) has an effect of slowing down timem halting 'the rush' - so what if simply, linguistically, I didn't need to do that?

Fascinating....

# data[].attributes.headline
סלנג כמקור השפעה כל שפה

# data[].attributes.subject
סלנג כמקור השפעה כל שפה

# data[].attributes.body
אותי מעניינת התופעה של סלנג כמרכיב של שפה וכמקור השפעה עליה. מילים רבות שנכנסו לקאנון השפתי החלו כביטויי סלנג. גם להומור יש השפעה רחבה של השפה. אני גדלתי על ה'גשש החיוור' שהציג מערכונים שנכתבו בשפה שלימים נקראה "גששית". הם אפילו עשו צחוק מהעברית, למשל במערכון 'פאלפילו' (מומלץ מאוד לצפייה)

# data[].attributes.attachment_link.title
הגשש החיוור פלפילו

# data[].attributes.body
בכל פעם שאשתי צועקת עליי בשעת לילה אני תמיד מתלבט אם להשאר שם ולהמעך על ידי הממעך של יעל מר לוין, או לחילופין לעוף לכיוון המיטה זריז למרות החמרמורת ולעלות על הנמנמת של יעל סוכרי....ככה או ככה אני בסוף מרגיש.....צדקתם,חמור!!

# data[].attributes.body
Frayer in Hebrew (פראייר)

In modern Israeli culture, being a frayer is heavily stigmatized. It is considered one of the worst labels to bear.

Definition: Someone who acts naively, follows all the rules, and allows others to take advantage of them without complaining.

Usage: Israelis often do everything possible to avoid being a frayer (e.g., trying to get better deals, ensuring they aren't losing out).

Context: It can be used in scenarios like waiting in line, signing a bad contract, or working harder than peers.

2. Frayer in Russian (Фраер)

Definition: Initially, it meant someone who was not a criminal ("not a thief").

Connotation: While historically it meant a "civilian" or "easy mark," it has evolved to mean a dandy, a show-off, or simply a fool/sucker.

Common Phrase: "Бог не фраер, он всё видит" (God is not a frayer, He sees everything)—implying that while people can be fooled, God cannot.

Reddit +2

3. Frayer in English

Direct Translation: Sucker, gullible person, patsy, mark, dupe.

Context: While not a native English word, it is used in Jewish English slang to describe a naive person in a competitive societ

# data[].attributes.body
A word "frayer" has pretty different meaning and usage in Hebrew, English and Russian

# data[].attributes.headline
דוגמה שריתקה אותי מגיל

# data[].attributes.body
דוגמה שריתקה אותי מגיל צעיר, כחובבת תיאטרון וחג פורים, המילה "כוש" שהיא למעשה ממלכה עתיקה והיסטורית- איזור סודן ואיתיופיה,

מוזכרת גם בתורה- "ויהפוך כושי עורו ונמר חברברתיו?" כמשהו טבעי, ומקובל,

מוזכרת גם בשירים עד בערך 1940, כמו "כושי כלב קט" שמדבר על כלב קטן ושחור, אפילו חביב,

אך כאשר השפעת התרבות המערבית-אמריקה ואירופה הגיעה, החברה שהפכה את צבע העור הכהה למילת גנאי, בעלת משמעות שלילית, כך השתנתה גם משמעות המילה "כוש/י" בשל ובעקבות קישור צבע העור עם האיזור הגיאוגרפי עם המילה המייצגת.

# data[].attributes.body
Some languages don’t use “left” and “right” at all........... instead, they only use directions like north, south, east, and west.

Because of this, speakers of those languages always know exactly where they are, even in new places. Their brain is trained to stay oriented all the time!

# data[].attributes.body
In the Aymara language, the past is in front of you and the future is behind you. The idea is that you can “see” the past because it already happened, but you cannot see the future yet.

# data[].attributes.headline
 Some languages do not have words to describe a specific time (past, present, future)

# data[].attributes.subject
 Some languages do not have words to describe a specific time (past, present, future)

# data[].attributes.body
Im Hopi, there is no distinction between the tenses. instead, the speakers describe an event without indicationg a time for its appearance.

# data[].attributes.body
In the Kuuk Thaayorre tribe

Far in Australia’s land,

There is a language they speak

That’s hard to understand.

No "left" or "right" is used,

No "up" or "down" at all,

Only "East" and "West" are said,

Only "North" and "South" they call.

If you happen to get lost,

Don't be afraid or stray,

The Kuuk people will find you,

They always know the way.

Their directions are so precise,

They navigate so true,

When the compass keeps us focused,

Are more words really due?

הגירסה המקורית בעברית נכתבה על ידי

אבל תורגמה לאנגלית ע"י ג'מיני

# data[].attributes.body
"Shmata" - is often thought of as a Yiddish word, meaning a rug (or tattered clothing), but it actually comes from the Polish word "szmata" (rag). In North America, the word has "progressed" into the business world, where a "shmata business" means a garment business which could also be of fashionable cloths.  While its usage is all of the above, it could also describe someone who’s very tired, worn-out:  “you look like a shmata….” (How rude!). It could also express a feeling of the mistreated/unappreciated person “you treat me like a shmata”!

# data[].attributes.headline
The beauty of language differences (take 2)

# data[].attributes.subject
The beauty of language differences (take 2)

# data[].attributes.body
I wrote something here about 3 hours ago and I keep getting a message saying "awaiting approval"....strange!!

Could it be that Padlet is antisemitic?

# data[].attributes.headline
אני למדתי על ההיבטים ה

# data[].attributes.body
אני למדתי על ההיבטים המוחיים שאחראים על השפה שלנו. לא ידעתי עד היום איזה אזור אחראי על השפה. למדתי שאזור ורונה אחראיים על הבנת הנקרא.