# data[].attributes.body
Det gavner for lærerne at have større frihed, og medbestemmelse, i hvad, hvordan og hvorfor det de skal undervise i/om.

Kan øge motivationen, for både lærer og elever.

# data[].attributes.body
Hvis der er problemer med luftkvaliteten, skal skolelederen gøre noget

# data[].attributes.body
For meget skærmbrug i undervisningen, kan for nogle elever, øge risikoen for at "zone" ud, blive mere fraværende. Eller kunne aktivt, søge væk fra undervisningen.

Mere nærvær, og aktiv dialog mellem eleverne, lærer osv. Kan gøre at det er nemmere at fordybe og skabe en fælles interesse.

# data[].attributes.headline
Ny bog guider lærere til at inkludere elever med ADHD

# data[].attributes.subject
Ny bog guider lærere til at inkludere elever med ADHD

# data[].attributes.body
For knap tre år siden åbnede Aarhus Kommune den første Nest-klasse for elever med ADHD. Den tilknyttede PPR-psykolog har skrevet en bog om, hvordan lærere og pædagoger ud fra otte kerneudfordringer hos eleverne kan skabe en inkluderende praksis.

# data[].attributes.headline
Kommuner har en stor opgave i at oprette lettere behandling af børn og unge i psykisk mistrivsel

# data[].attributes.subject
Kommuner har en stor opgave i at oprette lettere behandling af børn og unge i psykisk mistrivsel

# data[].attributes.body
Stigende mistrivsel blandt børn og unge er genstand for stor debat og bekymring. Derfor indgår det i regeringens ti års plan for psykiatrien, at kommunerne fremover skal tilbyde børn og unge i psykisk mistrivsel lettere behandling. Forinden har 37 kommuner gjort sig erfaringer på området.

'

# data[].attributes.body
https://www.folkeskolen.dk/it-skolepolitik-teknologiforstaelse/ny-aftale-om-penge-til-teknologiforstaelse-i-skolen-gor-ikke-faget-obligatorisk-for-alle/4755383

Lærer skal selv kunne vælge hvilke lærermidler de bruger i deres undervisning således at de får mere frihed og kan passe deres arbejde. Skal være med til at give arbejdesglæden tilbage

# data[].attributes.body
At skabe en positiv dialog om forventninger. At det ikke betyder at "Presse" en negativt, men at man faktisk, som lærer har troen på at eleven kan.

# data[].attributes.body
Indfør en form for mesterlærer for de yngre klasser,

# data[].attributes.body
Børnene i dag har svært ved at koncentrere sig i længere tid. Så hvis man gør skoledagen kortere, vil man måske kunne se en forskel på deres koncentration.

# data[].attributes.headline
Flere elever skal kunne rummes i almenundervisningen – og det kræver investeringer - 

# data[].attributes.subject
Flere elever skal kunne rummes i almenundervisningen – og det kræver investeringer - 

# data[].attributes.body
I dag sender vi mange elever i specialklasser og specialskoler, uden at det øger deres muligheder senere i livet. Den udvikling skal vi have vendt. Vi ønsker, at alle børn og unge kan udvikle sig fagligt, socialt og personligt, trives og deltage i fællesskabet i folkeskolen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I dag sender vi mange elever i specialklasser og specialskoler, uden at det øger deres muligheder senere i livet. Den udvikling skal vi have vendt. Vi ønsker, at alle børn og unge kan udvikle sig fagligt, socialt og personligt, trives og deltage i fællesskabet i folkeskolen.

Sådan lyder opråbet fra folkeskolens centrale parter, der sammen med Danske Handicaporganisationer nu præsenterer 5 pejlemærker for fællesskabets folkeskole.

Pejlemærkerne peger på behovet for nytænkning både nationalt, kommunalt og lokalt og på investeringer i folkeskolen og det almene fællesskab.

"Jeg mener, at folkeskolen er vores allervigtigste samfundsinstitution. Dén skal langt flere elever have glæde af at være en del af. Vi skal derfor have vendt den udvikling, hvor stadig flere penge går fra det almene til det specialiserede. Det gør vi ved at udvikle den fælles folkeskole, så den giver endnu bedre plads til de børn, der har særlige behov," siger Thomas Gyldal Petersen, formand for KL's Børne- og Undervisningsudvalg.

"En folkeskole for alle kræver investering. Derfor vil jeg opfordre til, at vi løfter blikket og ser på de overbevisende resultater, der viser sig de steder, hvor man investerer i den inkluderende folkeskole. Her er et godt eksempel Gladsaxe, hvor en målrettet indsats med co-teaching allerede nu viser rigtig gode resultater. Men det kræver økonomiske investeringer i folkeskolen," siger Gordon Ørskov Madsen, formand for Danmarks Lærerforening.

"Alle har brug for at høre til og falde inden for normen af et fællesskab, også i skolen. Netop fællesskabet er forudsætningen for og nøglen til, at flere elever vil kunne trives og rummes i almenundervisningen. For der er behov for, at vi står sammen om at finde de bedste løsninger. Samtidig skal skolens rammer og ressourcer prioriteres og matche den mangfoldige børnegruppe og understøtte fællesskabet," siger Claus Hjortdal, formand for Skolelederforeningen.

"Folkeskolen er afgørende for, at vi elever bliver dannede og livsduelige mennesker. Vi oplever, at for mange elever bliver tabt. Derfor skal skolen kunne rumme langt flere af os. Det gør vi ved at skabe en folkeskole, hvor endnu flere af os har mulighed for at indgå i de fællesskaber, som dannes i klasserne," siger Laura Drachmann Poulsen, formand for Danske Skoleelever.

"Hvis folkeskolen skal være mangfoldig og afspejle samfundet med al den diversitet, der er, så skal flere børn med særlige behov trives og udvikle sig fagligt og socialt på deres lokale skole. I dag mistrives alt for mange børn med særlige behov, fordi de ikke får den nødvendige støtte i skolen. Det går ud over børnene i klassen, forældrene, lærerne og skolen. Alle vil vinde på det, hvis vi investerer mere i god inklusion," siger Thorkild Olesen, formand for Danske Handicaporganisationer.

"Vi skal have langt mere kvalitet ind i den almene undervisning og kigge helt grundlæggende på skolens rammer, hvis vi skal lykkes med at rumme flere børn. Med de ressourcer, der er i dag, så er den opgave umulig. Forældre oplever lange ventetider, mangel på støtte og viden hos de fagprofessionelle. De oplever at stå alene og kæmpe for deres barn. Det vil kræve en stor indsats at få skabt tillid og tryghed hos forældre til børn med særlige behov ift., at skolen kan lykkes med opgaven," siger Rasmus Edelberg, formand for Skole og Forældre.

"I folkeskolen skal alle børn og unge trives og være en del af fællesskabet. Det kræver, at vi skaber en skole, hvor rammerne er brede nok og ressourcerne tilstrækkelige til, at pædagoger og lærere i et stærkt samarbejde kan møde børnene og de unge i deres forskellige behov," siger Elisa Rimpler, formand for BUPL.

"Der er en opgave med at tilrettelægge en hverdag for eleverne, så flere kan trives samt udvikle sig fagligt, socialt og personligt. Lærere, pædagoger, skoleledere, chefer, elever og forældre skal sammen afklare, hvordan ressourcerne kan anvendes og skoledagen gennemføres med en anderledes didaktik. Jeg er optimistisk i forhold til en fremtidig fællesskabsfolkeskole med plads til flere forskellige elever og færre bindende prøver," siger Michael Gravesen fra Børne- og Kulturchefforeningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolens parter: Flere elever skal kunne rummes i almenundervisningen - og det kræver investeringer

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis vi skal udvikle og forbedre folkeskolen, så flere børn og unge kan rummes i folkeskolens almene undervisning, er vi nødt til at se på måden, vi har indrettet skolen på. For vi er stadig ikke dygtige nok til at inkludere børn med særlige behov.

# data[].attributes.body
Børn mistrives i skolen, og døjer med ensomhed og angst.

De halter også bagud både når det kommer til at læse og matematikken.

# data[].attributes.body
Der er begyndt at blive sat flere penge af på at uddanne lærer i teknologi forståelse, for at kunne undervise børn i dette. Teknoligi har fået stor betydning og er noget skolerne ser en fremtid i. Det vil fungrer som en forbedredelse overfor cybersikkerhed.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt med et godt arbejdsmiljø på skolen. For at få mest ud af undervisningen og elevens udvikling, så skal skolen være et sted der er rart at være i. Det er blandt andet indeklimaet og de fysiske rammer som eleven skal undervises i.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange har en mening om, hvorvidt danske lærere udøver selvcensur, når de underviser i kontroversielle emner. Betydeligt færre ved reelt noget.

Men lektorerne Eva Lindhardt og Lakshmi Sigurdsson er måske dem i Danmark, der har det mest kvalificerede bud - og deres forskning viser, at lærere kan føle, at deres lærerrolle bliver udfordret.

De to lektorerer på Københavns Professionshøjskole er projektledere på den danske del af ConCitizen-projektet, der undersøger, hvordan lærere i fem lande underviser i kontroversielle emner som for eksempel religiøse temaer, seksualitet, kønsroller eller omstridte historiske begivenheder.

"Mange lærere har et ideal om at være neutrale i forhold til de emner, de underviser i, og det kan være svært, hvis emnet er kontroversielt, eller hvis de selv eller eleverne er følelsesmæssigt engageret i emnet", siger Eva Lindhardt.

Forskerne oplever ikke, at danske lærere generelt udøver selvcensur og for eksempel ikke viser deres elever Muhammed-tegningerne, fordi de frygter for reaktionerne. Men det betyder ikke, at der ikke er udfordringer.

Nogle lærere viser tegningerne, når de underviser i karikaturkrisen, mens andre opfatter det som for sensitivt. I begge tilfælde tager lærerne højde for konteksten - elevernes niveau, interesser, baggrund med videre. Og netop konteksten er afgørende både for forståelsen af det kontroversielle emne og for de didaktiske valg, læreren tager, viser ConCitizen-projektet.

Det er vigtigt at huske, at det er utroligt kontekstafhængigt, hvad eleverne oplever som kontroversielt. Det kan være forskelligt fra klasse til klasse.

Lakshmi Sigurdsson, lektor, Københavns Professionshøjskole

I disse måneder er det især krigen mellem Israel og Hamas, der kan få bølgerne til at gå højt - også når det bliver diskuteret i klassen. Det kan også være koranafbrændinger, indvandring, klimaforandringer, eller om det skal være påbudt at blive vaccineret.

Generelt falder de kontroversielle emner i projektets fem lande ind under kategorierne: forholdet til fortiden/den nationale historie, identitet, forhold mellem majoritet og minoriteter, konflikt mellem forskellige (menneske)rettigheder, mødet med den anden og magt og repræsentation - med en masse overlap mellem de forskellige kategorier.

"Men det er vigtigt at huske, at det er utroligt kontekstafhængigt, hvad eleverne oplever som kontroversielt. Det kan være forskelligt fra klasse til klasse, og det skal læreren være opmærksom på", understreger Lakshmi Sigurdsson.

Neutraliteten udfordres

Kontroversielle emner bliver i ConCitizen-projektet forstået som "emner, der optager offentligheden, og som vækker modstridende synspunkter og stærke følelser".

I ConCitizen-undersøgelsen giver lærere udtryk for, at de frygter at blive beskyldt for at ville påvirke eleverne til en bestemt holdning, og de forsøger derfor at forblive så neutrale som muligt:

"Også for ikke at miste eleverne tillid. Men vores undersøgelse kan godt rokke lidt ved forestillingen om, at den neutrale position altid er den bedste", fortæller Eva Lindhardt.

Projektet trækker på seks didaktiske positioner, som læreren kan indtage i undervisningssituationen. I den ene ende af skalaen ligger holdningen om at være neutral for enhver pris, men man kan også vælge at være åben om sine egne holdninger eller endda advokere for dem.

Læreren kan også vælge at advokere for skolens holdning (hvis skolen har en sådan), at indtage samme holdning som en elev eller at være "djævlens advokat" for at fremprovokere en debat. Og der kan argumenteres for, at læreren med god samvittighed kan indtage dem alle sammen, afhængigt af konteksten.

"Hvis man er ude for, at en elev kommer med decideret hadtale eller bevæger sig ind på konspirationsteoretisk område, er læreren nødt til at træde ud af den neutrale rolle. Det er en situation, som skal håndteres anderledes, end hvis man underviser i et kontroversielt emne, hvor der kan være saglige argumenter både for og imod", mener Lakshmi Sigurdsson.

Uenige i et fællesskab

At undervise i kontroversielle emner er svært, men det er også en af lærerens vigtigste opgaver, understreger Eva Lindhardt og Lakshmi Sigurdsson.

For det hænger nært sammen med folkeskolens formålsparagraf om at "forberede eleverne til deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre".

"En del af dannelsesopgaven i skolen er, at eleverne lærer at argumentere i et politisk fællesskab, hvor vi forsøger at forstå hinandens synspunkter, men også skal kunne redegøre for, hvad vi bygger vores holdninger på. I et klasserum skal man kunne stille krav til, at eleverne bygger deres argumenter på fakta og ikke kun på mavefornemmelser", siger Eva Lindhardt.

Selv om opgaven er svær, er den langtfra umulig. Sammen med de øvrige deltagere i ConCitizen er de danske projektledere i gang med at udarbejde en didaktik, som skal klæde lærerne bedre på til at undervise i kontroversielle emner.

Der er så meget på spil i en skoleklasse - social kontrol mellem eleverne for eksempel - så det er langtfra alle elever, der vil have mod på at blande sig i debatten.

Eva Lindhardt, lektor, Københavns Professionshøjskole

Arbejdet bliver først færdigt til efteråret, hvor der udkommer en bog baseret på projektet, men Eva Lindhardt og Lakshmi Sigurdsson vil gerne løfte lidt af sløret allerede nu.

"Det handler blandt andet om at forberede eleverne fagligt, inden man starter diskussionen. De skal have nogle fakta på plads, inden man går i gang med at diskutere holdninger. Mange kontroversielle emner ved de ikke ret meget om, men de kan være hurtige til at danne sig en mening. Det skal man tale med dem om, at de ikke behøver. At det er okay at sige, at det her ved jeg ikke nok til at synes noget om", siger Lakshmi Sigurdsson.

Men den faglige forberedelse kan ikke stå alene, pointerer Eva Lindhardt:

"Klassen skal også forberedes på at tage samtaler om kontroversielle emner, så uenigheder ikke ender i polarisering. Det drejer sig om respekt for den person, man er uenig med, og at eleverne øver sig i perspektivskifte, hvor de lytter og skal forstå en anden elevs holdning. På den måde øver klassen sig i at være det, vi kalder et 'uenighedsfællesskab'. Det er samtidig en forberedelse på at deltage i et demokratisk samfund".

Læreren skal også forberede sig mentalt og praktisk på undervisningen og overveje, om emnet egner sig til klassediskussion.

"Der er så meget på spil i en skoleklasse - social kontrol mellem eleverne for eksempel - så det er langtfra alle elever, der vil have mod på at blande sig i debatten. Derfor kan det være en ide at dele eleverne op i mindre grupper og lade dem have diskussionen i stedet", siger Eva Lindhardt.

Et brugbart greb er at lade eleverne præsentere synspunkter, som ikke er deres egne, foreslår projektlederne.

"At gå fra at sige: 'Jeg synes ...' til at præsentere argumenter, som andre har eller kunne formodes at have. Det lærer eleverne at argumentere, og det træner empati. Men det er en svær øvelse, også for voksne, og det skal læreren selvfølgelig have forståelse for", siger Lakshmi Sigurdsson.

Om ConCitizen-projektet

Lærere skal tale med hinanden

Eva Lindhardt og Lakshmi Sigurdsson har igennem projektet fået indtryk af, at lærerne savner at tale med deres kollegaer om, hvordan de kan gribe undervisningen i de kontroversielle emner an. Så det bliver også en del af den didaktik, de er ved at udvikle.

"Det er vigtigt at huske, at lærerne har det behov. For det er ikke nok at udstikke nogle retningslinjer. Man skal have den respekt for lærerprofessionen og for opgavens kompleksitet, at man lader lærerne tale sammen og bruge hinandens erfaringer. Af samme grund kommer vores materiale til at indeholde nogle cases, som lærerne kan tage op og diskutere i for eksempel deres fagteam", fortæller Lakshmi Sigurdsson.

Og så minder hun om, at undervisning i kontroversielle emner ikke kun er svært for lærerne. Det kan også være hårdt for eleverne at høre om.

"Så det kan være en god ide også at inddrage de positive historier i undervisningen. Når det handler om krigen i Gaza, kan man for eksempel finde et nyhedsindslag om den landsby, hvor jødiske og muslimske israelere lever fredeligt sammen. Vis eleverne, at nok er vi en del af en masse grupper, men vi er også individer med egne holdninger og handlinger", siger Lakshmi Sigurdsson.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere: Sådan underviser du bedst i kontroversielle emner

# data[].attributes.attachment_link.description
To danske forskere er med i et internationalt forskningsprojekt, som undersøger, hvordan lærere kan under­vise i kontroversielle emner. De kan allerede nu pege på, hvilke de didaktiske tilgange som virker bedst.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lars Qvortrup til Tesfaye: Stop med at se skærme som en sygdom

# data[].attributes.attachment_link.description
Når vi ser på smartphones og digitale medier gennem sygdomsbrillen, som undervisningsministeren gør, bliver verden gjort sort-hvid. Men både det digitale og analoge har fordele og ulemper. Men det kræver et kig gennem de pædagogiske briller for at se det, lyder det fra professor emeritus Lars Qvortrup.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskningsleder: Kedelig undervisning er livsfarlig - her er 5 gode råd

# data[].attributes.attachment_link.description
Kedsomhed i undervisningen reducerer elevernes kognitive kapaciteter til at kaste sig over opgaver. Motivationen til at lave aktiviteter i fagene bliver reduceret. Derfor bør relevans og mening være nøgleord i arbejdet med de kommende læreplaner, lyder det fra dagens debattør.