# data[].attributes.body
La sequera és un període extens de temps en el qual un territori pateix una deficiència en el subministrament d'aigua. Generalment passa quan plou per sota del que és habitual. Aquest fenomen produeix, per tant, un desequilibri entre la disponibilitat natural d’aigua i el consum que en fa l’activitat humana.

# data[].attributes.body
A Catalunya, les pluges tenen un caràcter irregular, alternant llargs períodes d’absència de pluges amb episodis de pluges torrencials, fruit del clima mediterrani, la qual cosa ens fa especialment vulnerables a patir episodis de sequera, especialment a les conques internes que és on es concentra el gruix de la població (més del 80%) i on només es disposa del 40% de l’aigua que hi ha a Catalunya (essencialment la que es troba als embassaments, als aqüífers i dins els pous).

# data[].attributes.attachment_caption
La capacitat total dels embassaments és d’uns 700 hm3. I en situació de normalitat, Catalunya consumeix 1hm3 diari d'aigua.

# data[].attributes.headline
Estat de les reserves d'aigua als embassaments

# data[].attributes.subject
Estat de les reserves d'aigua als embassaments

# data[].attributes.body
A causa de la variabilitat climàtica i les diferències pluviomètriques, el repartiment demogràfic i de les infraestructures d’abastament de Catalunya, el territori de les conques internes es divideix en divuit àmbits a efectes de gestió de l’aigua disponible en situació de sequera i de l’aplicació de les mesures que l’acompanyen.

# data[].attributes.body
El visor de la sequera mostra el mapa amb les divuit unitats d'explotació a les conques internes de Catalunya. En funció del color en què es trobi cadascuna d’elles, sabrem en quin escenari o estat es troba el nostre municipi i les mesures d'aplicació que l’acompanyen que es poden consultar al Semàfor de la sequera.

# data[].attributes.attachment_caption
Mapa de les conques compartides i les conques internes de Catalunya

# data[].attributes.attachment_caption
L’esquema explica visualment com es gestionen les diferents fonts de reserves d’aigua en funció de l’escenari de sequera en què ens trobem.

# data[].attributes.attachment_caption
Ens trobem a finals de 2023 i l'agreujament de la sequera que pateix Catalunya és cada vegada més sever. La Generalitat de Catalunya posa en marxa una nova campanya de conscienciació i estalvi dirigida a tota la ciutadania i tots els sectors de la societat catalana per apel·lar a la corresponsabilitat i l'esforç de tots i totes en l'estalvi d'aigua.

# data[].attributes.headline
Emergència per sequera: l'aigua no cau del cel

# data[].attributes.subject
Emergència per sequera: l'aigua no cau del cel

# data[].attributes.body
Quan les reserves d’aigua als embassaments se situen al voltant del 60% de la seva capacitat (globalment), comencen a activar-se ja algunes de les mesures orientades a mantenir el màxim temps possible l’aigua que hi al als embassaments (que depenen de les pluges). Això comporta l’increment de producció d’aigua procedent de fonts no convencionals (dessalinitzadores, regeneració d’aigües) o els canvis en el règim d’extracció d’aigua dels aqüífers i pous recuperats durant els darrers episodis de sequera.

# data[].attributes.body
El Pla especial de sequera té com a objectiu fonamental i prioritari assegurar l’abastament de la població, minimitzant els efectes negatius sobre l’estat dels recursos hídrics i els impactes econòmics sobre les activitats que utilitzen l’aigua com a factor de producció.