# data[].attributes.body
Luua ülevaade põlledest erinevatel ajastutel ning lõpp-tulemusena valmib näitus põlledest koos nende lugudega.

# data[].attributes.body
1. Kogume informatsiooni ja kaevame välja põneva ajalooga põlled, mida plaanime esitleda näitusena Tallinna Ülikooli Teadusköögi akendel mannekenide seljas. Mannekene võiks olla 10 tk ja lisanduksid juurde plakatid põlledega, mida pole võimalik näitusele panna.

2. Mannekenidel esitleme olemasolevaid põllesid ja nendega seotud lugusid. Põlled mida meil füüsiliselt kohapeal ei ole esitleme fotodena. Juurde lisame informatsiooni ja täpsemad detailid plakatitel.

3. Info jagamine näituse toimumisest lendlehtedel / Teadusköögi facebookis / ülikooli SiseTV-s.

4. Näituse avamine 4.aprillil. Plaanime pakkuda ka suupisteid.

# data[].attributes.body
Meriti ema sai põlle inspiratsiooni üheksakümnendatel näidatud seebikast, oli see siis Tahmanägu või Metsik Roos. Seriaalis oli teenijal seljas üle pea kantav põll, mis oli ema arvates nii praktiline, kuid poodides sellist ei müüdud. Läks oma sooviga õmbleja juurde, kes seebikat vaadates aimu sai, millist põlle soovitakse. Põll sai nii hea, et on kasutuses veel tänagi. 90ndad

# data[].attributes.body
Selle põlle õmbles Meriti ema viiendas klassis. Kanga ostis tema ema kohalikust Universaalkauplusest, kus müüdi majapidamistarbeid ja muud pudi padi. Kuna kangas oli igav, siis tikiti ilmestamiseks taskutele kassi šabloonid. Koos minu ema Sirje, tema ema Leida, vanavanaema Salme ja naabrinaise Julja õmblusmasina abil saigi põll õmmeldud ja tikitud. Kõige raskem töö oli kasside peale õmblemine. 1966 a.

# data[].attributes.headline
Artikkel ''Põlled täna ja eile. Aga homme?''

# data[].attributes.subject
Artikkel ''Põlled täna ja eile. Aga homme?''

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kui sisenete peauksest lasteaeda Mesimumm, ootab teid ees rõõmus kohtumine põlledega.

Kui pärandiaasta sai lasteaias hoo sisse meisterdamise ideede näitusega „Vill ja villane lõng", siis näitus "Põlled eile ja täna. Aga homme?" pakub äratundmisrõõmu nii lastevanematele, vanavanematele, õpetajatele ja lastele. Näitust saab külastada kevadpühadeni, mil põlled vahetavad välja punutised ja pesad.

Keeleteadlane Paul Ariste on vadja sõna põlvilli tähenduseks märkinud 'põlvede kohal asetsevad ehted'. Võimalik, et piduliku põlle põlvede kohal asetsevate ehete nimetus on üle kandunud kogu põllele ning hiljem on sellest kujunenud põlle üldnimetus. Eesti põllede välimuse kohta pärinevad varaseimad andmed XVIII sajandi algusest (300 a tagasi).

Eesti naised kandsid enamasti lihtsalõikelist pikka põlle, mis ulatus paljude kihelkondade rahvarõivastel peaaegu seeliku alumise ääreni. Vanapärase valge linase põlle kaunistusteks olid pilu, narmad ja pits. Kohati on pidulikele põlledele kinnitatud klaashelmeid, rahasid, metallripatseid, kuljuseid (näiteks Muhu pulmapõlledel).

Eesti rahvarõivaste põll oli abielunaistele kohustuslik ülikonnaosa. Üldiselt neiud põlle ei kandnud. Tavaliselt pandi põll pruudile pulma ajal pidulikult ette ja rahva ütlust mööda ei tohtinud ta edaspidi põlleta isegi üle põranda minna. Arvati, et põlleta abielunaine kahjustab põllu viljakust. Põllele on osutatud ka maagilist mõju, justkui kaitseks see veel sündimata last.

Põlle all või sees kanti perest peresse kõiksugu andameid. 19. sajandi lõpul hakkas mõisatüdrukute kaudu levima põllekandmise mood neidude seas üle Eesti. Valdavalt kanti poeriidest - kirjust või ühevärvilisest puuvillasest, villasest või siidriidest - põlli. Samal ajal hakkasid eesti talunaised kandma rinnalapi ja traksidega põlli.

1960-70. aastatel kandsid lasteaias tüdrukud ka põllesid - nii püsisid kleidikesed kauem puhtana. Põlle oli lihtsam pesta ja kuivatada... Lisaks sellele, et põll on üks vanim tööriie, on ta ka ajalooliselt olnud naise ehe ja kodu sümbol ehk märk sellest, et sind oodatakse koju.

Tänu põllede näitusele selgus, et tänapäeva lastele, nende emadele-isadele ja ka vanaemadele- vanaisadele on enamasti tuttavad pudipõlled ja köögis kantavad põlled ja rahvarõivaste põlled. Lastele meeldivad kõige enam taskutega põlled.

Meie maja näitusel on väljas 70 erineva suuruse, vanuse, materjali ja otstarbega põlle koos selgitusega iga põlle kohta, kes seda põlle on kandnud ja millal, lisaks fotomaterjal põlle kandjatest. Vanim põll näitusel on 100 aastat vana (fotol keskel, allääres lai pits).

Igal põllel on oma lugu, millest rääkimine paneb laste silmad särama. Põlle katsudes (erinevad riidesordid), suurusi mõõtes, selga proovides, tekib tunne nagu oleksime põllekandjat tundnud. Põlled näitusel on side minevikuga, eelnevate põlvkondadega ja tänapäeva koduga, lastega. Nii saab läbi iseenda tunnetada maailma ja tema muutumist ajas. Lihtsus ja kodulähedus on lapsele omane, arusaadav. Sõimerühma Sinilill lapsed maalisid paberist pudipõlled ruuduliseks (kasutades kolme põhivärvi). Vastu tulles laste soovile, lisati hiljem põllele ka tasku.

Lõpetuseks ühineme „Maalehe aastaraamatu" soovitusega: tänasel ja homsel kodukokal (nii täiskasvanud kui lapsel) peaks olema lisaks hõrgule roale ka puhas riie ja praktiline põll.

Rühmaõpetajad Heli Leet ja Heili Helmoja

Kasutatud kirjandus:
EE 7.osa, lk 576. Tallinn 1994
H. Raidla. Kanepi, Põlva ja Räpina naise rahvarõivad, lk.11. Põlva 2002
Keel ja kirjandus, 6/2005, lk 478. Tallinn
Maalehe aastaraamat 2011, lk 164

# data[].attributes.attachment_link.description
Kui sisenete peauksest lasteaeda Mesimumm, ootab teid ees rõõmus kohtumine põlledega.

# data[].attributes.headline
HELME KIHELKONNA PÕLLED 19. SAJANDI LÕPUS JA 20.SAJANDI ALGUSES

# data[].attributes.subject
HELME KIHELKONNA PÕLLED 19. SAJANDI LÕPUS JA 20.SAJANDI ALGUSES

# data[].attributes.body
Põlleomanikku võiks veidi küsitleda. Nt Miks kannab põlle? Kas tema ema nt kandis põlle? Kust ta saab põlled? (ostab, teeb ise jne)

# data[].attributes.body
Abja Päevakeskuses toimus varasemalt näitus põlledest. Uurisime ka meie, kas oleks võimalik mõni põll ka meie näitusele saada.

# data[].attributes.headline
Kunstiakadeemia moetudengite koostatud näitus “Kittel ja põll”

# data[].attributes.subject
Kunstiakadeemia moetudengite koostatud näitus “Kittel ja põll”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunstiakadeemia moetudengite koostatud näitus "Kittel ja põll " viib meid tagasi 1980ndate defitsiidiaega ja paneb muigega meenutama seda elu, mil midagi polnud saada, aga kõik oli olemas.

# data[].attributes.attachment_link.title
ÜLESKUTSE: Millised olid sinu kunagised kitlid ja põlled? Saada oma lugu

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstiakadeemia moetudengite koostatud näitus "Kittel ja põll " viib meid tagasi 1980ndate defitsiidiaega ja paneb muigega meenutama seda elu, mil midagi polnud saada, aga kõik oli olemas.

# data[].attributes.body
Tuua näitusele ka lood ülikooli õppejõudude põlledest, mis annaks võimaluse seostada näitust ''oma inimestega''.

# data[].attributes.body
Minipannkoogid (suupiste tikuna või niisama)

värksendav roheline smuuti

Täiendus: koostöö küpsise meeskonnaga, kes pakub/müüb küpsiseid näituse avamise päeval Teadusköögis.

# data[].attributes.body
Sõbranna poolt õmmeldud põll Kaidile, mida pole kordagi kantud, sest hirm on uhke põll ära määrida (mitte vastupidi, riideid ära määrida).

# data[].attributes.headline
Kahe põlle lugu (vt "umbes 110 aastat vana põll" 1 ja 2)

# data[].attributes.subject
Kahe põlle lugu (vt "umbes 110 aastat vana põll" 1 ja 2)

# data[].attributes.headline
Vanavanaema Salme töötas Narvas sööklas ja tema juures käis minu ema Sirje koolivaheaegadel külas. Vanavanaema võttis Sirjet tihti tööle kaasa. Selleks õmbles talle valge põlle ja rätiku nagu kõigil köögitöölistel. Nii oli pisike Sirje täieõiguslik köögiabiline. 1960 a.

# data[].attributes.subject
Vanavanaema Salme töötas Narvas sööklas ja tema juures käis minu ema Sirje koolivaheaegadel külas. Vanavanaema võttis Sirjet tihti tööle kaasa. Selleks õmbles talle valge põlle ja rätiku nagu kõigil köögitöölistel. Nii oli pisike Sirje täieõiguslik köögiabiline. 1960 a.

# data[].attributes.body
Väike köögiabiline, kes käis vanavanaemal tööl kaasas

# data[].attributes.body
Köögitöölised Narva sööklas

# data[].attributes.body
Vanavanaema Salme istub põll ees toolil. 1952 a

# data[].attributes.body
Minu vanaema Leida põllega. 1989. a

# data[].attributes.body
Minu ema põllega. 1980

# data[].attributes.body
Vanavanaema Liisi oma koduköögis.

1972 a

# data[].attributes.body
Põlle kandmine läheb põlvest põlve edasi. Vanavanaema Salme-> vanaema Leida-> ema Sirje-> Merit

# data[].attributes.body
Kaidi vanatädi Lenna on eluaegne masintikkija olnud. Selle vahva põlle kinkis mu emale 1990ndatel.

# data[].attributes.attachment_caption
Kaarel ja Vladislav Koržets ning Aule Kikas

# data[].attributes.body
Meie kodu nagides ripub hulganisti perekonnanimele viitavaid ehk kikka-sümboolikaga köögipõllesid. Kasutame neid rõõmu ja uhkusega. Lisaks koduköögi gurmeele on põllede turvalise kaitsega valminud sajad ja sajad pannkoogid Muraste kogukonnaüritustel. Eriti uhke oli ühe ettevõtte suvepäevadel jagada kööki legendaarse Vladislav Korzetsi ja tema poja Kaarliga – nemad soolase, mina magusa menüüga toimetades.

# data[].attributes.body
Üliõpilased Räägu õppeköögis

# data[].attributes.body
Üliõpilased Tallinna Ülikooli Teadusköögis

# data[].attributes.body
PÕHJA-VILJANDIMAA NELJA KIHELKONNA - PÕLTSAMAA, PILISTVERE, KOLGA-JAANI, SUURE-JAANI PÕLLED JA TANUD

https://dspace.ut.ee/server/api/core/bitstreams/9ceddc69-a090-48f1-94bf-001a63fa5bd0/content

# data[].attributes.body
TRÜKIMUSTRILISED PÕLLED KIHNU TRADITSIOONILISES RÕIVASTUSES. PÕLLE- JA RÄTIKUKANGASTE KAASAEGSETE PROTOTÜÜPIDE LOOMINE

https://dspace.ut.ee/server/api/core/bitstreams/b482f130-f010-41af-8998-5d3ff5f23e1b/content