# data[].attributes.body
Total smerte indeholder de fysiske, psykiske, sociale og åndelige smerte. Det beskriver at der er flere aspekter af smerter og det er en teori som vi som fagpersonale kan bruge til, hvordan vi hjælper og vejleder en borger/patient bedst muligt mod hvordan de kan håndtere deres smerte. På den måde kan vi fagpersoner være med til at fremme en livskvalitet hos den enkelte syge. Teorien kan jeg bruge til at netop have en helhedsorienteret tilgang til patienten, ved at jeg kan handle udefra hvilke parametre der spille ind hos den syge og dermed yde bedre sygepleje.

# data[].attributes.body
Jeg har viden omkring de parametre indenfor total smerte modellen og dens begrundelse for hvorfor vi anvender denne teori, når vi har med syge at gøre.

# data[].attributes.body
I min psykiatripraktik har jeg mødt en borger, som er 53 år, nyligt ben amputeret, har været ude for en ulykke hvor han blev påkørt på cykel og dermed mistede benet, han har været tidligere lastbilchauffør, begrænset netværk og har diagnosen depression og angst. Han er svært påvirket af smerter i sin daglig dag, som netop har haft en indvirkning på de parametre som indgår i Total smerte modellen:

Fysisk: Plaget af smerter i ryggen, fantomsmerter, hovedpine og træthed

Psykisk smerte: Plaget af sin depression som gør hans hverdag til uoverskuelig. Hans angst gør at han isolere sig, grundet frygten for hans nye jeg og at færdes ude b.la. i trafikken. Hans frustration udspiller sig især når han ikke kan socialisere sig som tidligere.

Social smerte: Plaget af social smerte i hans situation spiller sig ud i, at han oplever en identitetskrise, da hele hans liv har bestået af at være lastbilchauffør. Han har kørt i udlandet, hvor han har haft en aktivt socialt liv og oplevede verdenen. Hans familieliv bestod af hans kone, hvor deres forhold er komplicerede da efter ulykken smuldrede deres drømme sammen, og konen kunne ikke holde til presset. De er stadigvæk gift, men boer ikke længere sammen. De har en søn sammen, han er 30 år og deres forhold har altid været komplicerede og sønnen ønsker ikke kontakt med sin far.

Relationer udover, som venner og bekendte har han altid haft en stor omgangskreds, men efter ulykken har han isoleret sig og har derfor ikke den samme kontakt til sine venner længere.

Åndelig smerte:

Den eksistentielle krise er påvirket på den måde at han oplever en stor identitetskrise og hans liv smuldrede mellem hænderne på blot en dag. Han oplever at han ikke er værdifuld eller til nytte for hans omgivelser.

# data[].attributes.body
I dag har vi fået NADA behandling og fået en kort gennemgang af mindfullness. Jeg har lært om hvordan non-farmakologisk behandling kan bruges til at lindre smerter. At smerterne ikke forsvinder, men at disse redskaber kan bruges til at blive bedre til at håndtere og leve med sin sygdom hvor end det er fysisk eller psykisk. Samt hvordan disse NADA nåle går ind og rammer dele i kroppen eksempelvis nyrer og lunger og dermed får kroppen åbnede op for evt. følelser som ligger i vores underbevidsthed eller slet ikke vil erkende til dagligt. Jeg har lært hvordan vi kan bruge non-farmakologisk behandling i praksis. Vi fik bl.a. stillet en opgave om at skulle tegne psykisk smerter.

# data[].attributes.headline
Efter NADA var jeg meget træt som det kan ses på billedet. Jeg havde en rolig følelse i kroppen, men samtidig var det også en grænseoverskridende følelse, fordi man får åbnet op for ting man har undertrykt. 

# data[].attributes.subject
Efter NADA var jeg meget træt som det kan ses på billedet. Jeg havde en rolig følelse i kroppen, men samtidig var det også en grænseoverskridende følelse, fordi man får åbnet op for ting man har undertrykt. 

# data[].attributes.body
Pandaen der er tegnet er for at demonstrere at det var lettere at kunne tegne, fordi vi havde noget konkret at forholde os til. Psykisk smerte kan tolkes forskelligt fra person til person og kan være svært at illustrere.

# data[].attributes.body
Jeg har viden omkring hvad det vil sige når man behandler non-farmakologisk og mindfulssness samt hvordan dette ville kunne implementeres i praksis.

# data[].attributes.body
Vi har fået viden om psykisk, fysisk, social og åndelig smerte ift. hvordan musikterapi kan lindre disse smerter. Samtidige hørte vi også meget om hvor stor et spænd det er, ift. hvordan musikterapi bruges i daglig dagen for patienterne.

Vi har fået viden om hvordan den palliative pleje har sammenhæng med hvordan de ude på Hospice lindre smerter, og dermed bruger total smerte modellen i praksis.

# data[].attributes.body
Vi har arbejdet med målene overstående ved at vi har fået viden om kroniske smerter hvor patientforeningen fibromyalgi var forbi og holdte en foredrag hvor der blev talt om fysisk, psykisk og eksistentielle smerter. Heraf total smerte modellen. Der blev fremhævede hvordan fibromyalgi påvirker disse patienter i deres dagligdag, samt hvilke problematikke de støder på ift. til det tværprofessionelle samarbejde. Samt har jeg viden omkring hvilke tilbud der findes for borger med kroniske smerter.

Vi har også lært om smerteanamnese og hvordan smerteskaler/smerteteorier/metoder man kan anvende når de kommer til smerter.

Vi har fået viden omkring hvilke observationer man skal gøre sig som fagperson når man støder på en patient med smerter, samt at non-farmakologisk behandling kan anvendes.

Vi har fået viden omkring hvor omfangsrigbetydning det har at vi fagperson hele tiden har et stort overblik når vi møder patienten, at vi hele tiden observere hvilke parametre der spiller ind når patienter har smerter. Heraf sygeplejeprocessen, at vi indsamler alle data som kan have betydning for hele patientens forløb i systemet.

# data[].attributes.body
Jeg har fået viden om åndelig smerte om hvad åndelig smerte indebære i arbejdet når det kommer til at gøre brug af en præst.

# data[].attributes.body
I dag har jeg lært at gøre brug af en præst ikke nødvendigvis har noget at gøre med ens trosretning, men at det handler om at kunne få en meget privat samtale med en fremmede, frem for at borgeren skal gøre brug af os som fagpersoner, hvor vi har meget mere sundhedsfagligt syn, hvor forskellen er at præsten kan tage en mere snak om alt eller ingenting. Jeg har lært at jeg som fagperson kan opfordre til at borgeren kan gøre brug af en præst eller at generelt ikke være "bange" for at spørger ind til hvordan patienten/borgeren forholder sig til sin åndelige smerte og muligheden for at tale med en præst. Det har givet mig en viden om, at en præst ikke kun kan tilbyde biblen, men blot skabe et rum for et menneske hvor de kan føle sig trygge og kan åbne op. Jeg kan tage dette oplæg med i bagagen, hvor jeg selv har fået en viden hvilke funktioner vi har og som en præst har. Nemlig at de samtaler eller emner som kan være enormt svære er lettere at tage med en helt fremmede, og i takt med at præsten nemlig ikke skal dokumentere eller forholde sig sygeplejefagligt gøre at der kan være et mere åbnet rum.

# data[].attributes.body
Sociale smerte:

Mister sine vanlige roller og relationer

Identitetstab

Påvirkning af sine sociale aktiviteter

Familieliv

Isolation

Arbejdsløs

Økonomi

Barnløs

Være afhængig af andre/mister sin selvstændighed

Den overlapper også til de andre faktorer i total smertemodellen.

Vi har kommet indenover social smerte via at se nogle film.

Vi er også kommet indenover hvilke symptomer der viser sig ved social smerte:

Smerter tilbagetrækning

kontroltab

håbløshed

depression

krise

identitetstab/sorg

Vi har været indenover hvilke opgaver af hvad vores vi kan gøre for at implementere en lindrende indsats

Hjælp i hjemmet

Livshistorie og relationsarbejde

omsorg, nærhed, kontakt

støtte til pårørende

farmakologisk behandling

Hjælp til får styr på økonomi, civil tilstand

# data[].attributes.body
Hun oplever tab af arbejd, relation og roller som kone, identitetstab da hun altid har været en hårdtarbejdende kvinde og aktiv i træning, hun har tab af selvstændighed hvor hun føler sig enormt afhængig af andre, føler sig i kris i at ikke kunne opretholde sine gamle roller, men gøre op med det ved og stadigvæk leve sit liv ved at samle andre sammen som også har kroniske smerter.

# data[].attributes.body
En film om en far som har smerter i ryggen, hvor hans sociale status også bliver påvirket, han arbejdet meget før men gør det ikke længere (gået ned på deltid). De normer i samfundet bliver også fremhævet hvor naboerne er forbi og de taler meget om at han skal da også snart kommer på benene igen,s samt kommer med råd omkring nogle som har været til behandlinger og fået deres liv tilbage som før. De kommer med nogle kække bemærkninger omkring at han skal da også snart have ordnet haven. Det viser at samfundet generelt kan have svært ved at forstå og nok også har en manglende viden, når det kommer til kroniske smerter.

# data[].attributes.body
I dag har vi haft besøg af en repræsentant fra gigtforeningen, jeg har fået viden omkring hvilke tilbud der er for borger med gigt.

Vi har også arbejdet med mål 1 ift. non-farmakologisk behandling hvor vi kan lindre den fysiske og psykiske smerte.

# data[].attributes.body
I dag har vi øvet lejringer så borgeren kan få lindret den fysiske smerte, men også den fysiske. Vi har afprøvet lejringerne på hinanden og på den måde kunne visuelt vide hvordan vi bedst kan lejre, men også hvilke opmærksomhedspunkter vi skal have når vi lejre. Vi har været meget indenover hvor forskellige præferencer vi hver for sig kan have som mennesker og det ikke altid er en korrekt måde at lejre borgeren på. Derved kan vi ikke altid bare følge instrukser men sørge for at have borgerens medinddragelse.

# data[].attributes.body
Vi har hørt hvad foreningen kan tilbyde og Susan og Lene som var her havde selv ledgigt. Susan er formand for foreningen og Lene som bestyrelsesmedlem. De fortalte begge om deres oplevelser med smerter og det gav os et perspektiv i hvor forskelligt de oplever deres smerter, samt hvordan deres hverdag fungere. Vi fik viden omkring hvor mange forskellige arter af gigt der findes (200) samt at gigtsygdomme har mange følgesvende af andre sygdomme. Der findes derfor andre sygdomme som hører under gigtforeningen, såsom knogleskørhed og fibromyaligi m.m.