# data[].attributes.headline
1. Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.subject
1. Ceļš no idejas līdz valstij (līdz 1918.gada 18.novembrim).

# data[].attributes.headline
1917.gada rudenī tika izveidotas divas galvenās latviešu nacionālās politiskās organizācijas – Demokrātiskais bloks un Latviešu Pagaidu nacionālā padome (LPNP).

# data[].attributes.subject
1917.gada rudenī tika izveidotas divas galvenās latviešu nacionālās politiskās organizācijas – Demokrātiskais bloks un Latviešu Pagaidu nacionālā padome (LPNP).

# data[].attributes.headline
Savukārt LPNP, kura 1917.gada beigās sevi pasludināja par "topošās Latvijas augstāko iestādi", postulēja, ka Latvijai jābūt "patstāvīgai demokrātiskai republikai", un kopš 1918.gada sākumā koncentrējās uz Latvijas neatkarības starptautisku atzīšanu.

# data[].attributes.subject
Savukārt LPNP, kura 1917.gada beigās sevi pasludināja par "topošās Latvijas augstāko iestādi", postulēja, ka Latvijai jābūt "patstāvīgai demokrātiskai republikai", un kopš 1918.gada sākumā koncentrējās uz Latvijas neatkarības starptautisku atzīšanu.

# data[].attributes.headline
Nacionālās pašapziņas attīstība: 19. gadsimta otrā pusē Latvijā sākās nacionālās pašapziņas pieaugums. Tas bija saistīts ar latviešu valodas un kultūras attīstību, kā arī ar izglītības sistēmas uzlabošanu.

# data[].attributes.subject
Nacionālās pašapziņas attīstība: 19. gadsimta otrā pusē Latvijā sākās nacionālās pašapziņas pieaugums. Tas bija saistīts ar latviešu valodas un kultūras attīstību, kā arī ar izglītības sistēmas uzlabošanu.

# data[].attributes.headline
1917. gada revolūcijas: Krievijas impērijas sabrukšana un 1917. gada revolūcijas radīja politisko vakuumu, kas veicināja Latvijas neatkarības kustību un pašnoteikšanās centienus.

# data[].attributes.subject
1917. gada revolūcijas: Krievijas impērijas sabrukšana un 1917. gada revolūcijas radīja politisko vakuumu, kas veicināja Latvijas neatkarības kustību un pašnoteikšanās centienus.

# data[].attributes.headline
Nacionālās kustības veidošanās: 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā Latvijā sāka aktīvi veidoties nacionālās politiskās un sociālās kustības, kas centās iegūt lielāku pašnoteikšanās brīvību.

# data[].attributes.subject
Nacionālās kustības veidošanās: 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā Latvijā sāka aktīvi veidoties nacionālās politiskās un sociālās kustības, kas centās iegūt lielāku pašnoteikšanās brīvību.

# data[].attributes.headline
2.	Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.subject
2.	Ceļš valsts nostiprināšanā (1919. – 1920.gads Brīvības cīņas).

# data[].attributes.headline
Bermonta uzbrukumi: Baltijas Landeswehr, ko vadīja generalis Pavels Bermonts-Avalovs, bija viena no galvenajām draudēm Latvijas neatkarībai. 

# data[].attributes.subject
Bermonta uzbrukumi: Baltijas Landeswehr, ko vadīja generalis Pavels Bermonts-Avalovs, bija viena no galvenajām draudēm Latvijas neatkarībai. 

# data[].attributes.headline
Cīņas pret Igauniju: 1919. gada vasarā un rudenī Latvija bija iesaistīta arī kaujās pret Igaunijas armiju par teritoriālām robežām, it īpaši par Valmieras un Cēsu apgabaliem.

# data[].attributes.subject
Cīņas pret Igauniju: 1919. gada vasarā un rudenī Latvija bija iesaistīta arī kaujās pret Igaunijas armiju par teritoriālām robežām, it īpaši par Valmieras un Cēsu apgabaliem.

# data[].attributes.headline
Parspīdēšana uzvaras frontē: Pateicoties saviem centieniem un arī sabiedroto atbalstam, Latvijas spēkiem izdevās pārspēt Bermonta armiju un nostiprināt savu varu valstī.

# data[].attributes.subject
Parspīdēšana uzvaras frontē: Pateicoties saviem centieniem un arī sabiedroto atbalstam, Latvijas spēkiem izdevās pārspēt Bermonta armiju un nostiprināt savu varu valstī.

# data[].attributes.headline
Latvijas Republikas de iure atzīšana: 1920. gada 11. augustā, Vācijas un Padomju Krievijas starpniecībā, tika noslēgts Rīgas miera līgums, kurā bija ietverta Latvijas Republikas de iure atzīšana.

# data[].attributes.subject
Latvijas Republikas de iure atzīšana: 1920. gada 11. augustā, Vācijas un Padomju Krievijas starpniecībā, tika noslēgts Rīgas miera līgums, kurā bija ietverta Latvijas Republikas de iure atzīšana.

# data[].attributes.headline
Brīvības cīņu noslēgums: Latvijas neatkarību nostiprināja Brīvības cīņu noslēgums ar Padomju Krieviju, kas tika parakstīts 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.subject
Brīvības cīņu noslēgums: Latvijas neatkarību nostiprināja Brīvības cīņu noslēgums ar Padomju Krieviju, kas tika parakstīts 1920. gada 11. augustā.

# data[].attributes.headline
3.  Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.subject
3.  Ceļš Latvijas Republikas attīstībā (1920. – 1940. gads).

# data[].attributes.headline
Konstitucionālās sistēmas izveide: 1922. gadā tika pieņemta Latvijas Republikas pirmā konstitūcija, kas nodibināja valsts politisko sistēmu kā demokrātisku parlamentāru republiku.

# data[].attributes.subject
Konstitucionālās sistēmas izveide: 1922. gadā tika pieņemta Latvijas Republikas pirmā konstitūcija, kas nodibināja valsts politisko sistēmu kā demokrātisku parlamentāru republiku.

# data[].attributes.headline
Ekonomikas attīstība: 1920. un 1930. gadi bija periods, kurā Latvijas ekonomika pieredzēja izaugsmi un industriālo attīstību, it īpaši zemēs lauksaimniecības un koka produktu ražošanas jomā.

# data[].attributes.subject
Ekonomikas attīstība: 1920. un 1930. gadi bija periods, kurā Latvijas ekonomika pieredzēja izaugsmi un industriālo attīstību, it īpaši zemēs lauksaimniecības un koka produktu ražošanas jomā.

# data[].attributes.headline
Kultūras un izglītības attīstība: Šajā laikā tika veicināta kultūras un izglītības attīstība, arī latviešu valodas un kultūras popularizēšana, kas bija būtisks elements valsts identitātes stiprināšanā.

# data[].attributes.subject
Kultūras un izglītības attīstība: Šajā laikā tika veicināta kultūras un izglītības attīstība, arī latviešu valodas un kultūras popularizēšana, kas bija būtisks elements valsts identitātes stiprināšanā.

# data[].attributes.headline
Politiskās partijas un sabiedrisko organizāciju attīstība: Latvijas politiskā ainava bija daudzveidīga ar vairākām politiskām partijām un sabiedriskām organizācijām, kas aktīvi piedalījās valsts dzīvē un veidošanā.

# data[].attributes.subject
Politiskās partijas un sabiedrisko organizāciju attīstība: Latvijas politiskā ainava bija daudzveidīga ar vairākām politiskām partijām un sabiedriskām organizācijām, kas aktīvi piedalījās valsts dzīvē un veidošanā.

# data[].attributes.headline
Aizsardzības politika un ārpolitika: Latvija centās uzturēt labas attiecības ar kaimiņvalstīm un nodrošināt savu drošību, kā arī ievērot savas starptautiskās saistības un pievienoties dažādām starptautiskām organizācijām, piemēram, Līgai par Mieru un Starptautisko Darba birojam

# data[].attributes.subject
Aizsardzības politika un ārpolitika: Latvija centās uzturēt labas attiecības ar kaimiņvalstīm un nodrošināt savu drošību, kā arī ievērot savas starptautiskās saistības un pievienoties dažādām starptautiskām organizācijām, piemēram, Līgai par Mieru un Starptautisko Darba birojam

# data[].attributes.headline
4.  Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads).

# data[].attributes.subject
4.  Ceļš atmiņās par “padomju laikiem” (1945. – 1985.gads).

# data[].attributes.headline
Kolhozi un saimnieciskā dzīve: Lielākā daļa Latvijas lauksaimniecības zemes tika nacionalizēta un pārvērsta par kolhoziem vai padomju saimniecībām, kas ietekmēja lauksaimniecības nozares attīstību un dzīves līmeni laukos.

# data[].attributes.subject
Kolhozi un saimnieciskā dzīve: Lielākā daļa Latvijas lauksaimniecības zemes tika nacionalizēta un pārvērsta par kolhoziem vai padomju saimniecībām, kas ietekmēja lauksaimniecības nozares attīstību un dzīves līmeni laukos.

# data[].attributes.headline
Industriālā modernizācija: Padomju varas laikā tika veikta intensīva industrijas attīstība, it īpaši smagās rūpniecības nozarēs, kas radīja pilsētu pieplūdumu un urbanizācijas pieaugumu.

# data[].attributes.subject
Industriālā modernizācija: Padomju varas laikā tika veikta intensīva industrijas attīstība, it īpaši smagās rūpniecības nozarēs, kas radīja pilsētu pieplūdumu un urbanizācijas pieaugumu.

# data[].attributes.headline
Politiskā represija un represijas: Padomju varas laikā tika īstenota politiskā represija, cilvēktiesību pārkāpumi un masveida deportācijas, kas ietekmēja daudzu cilvēku dzīvi un atstāja dziļas emocionālas rētas Latvijas sabiedrībā.

# data[].attributes.subject
Politiskā represija un represijas: Padomju varas laikā tika īstenota politiskā represija, cilvēktiesību pārkāpumi un masveida deportācijas, kas ietekmēja daudzu cilvēku dzīvi un atstāja dziļas emocionālas rētas Latvijas sabiedrībā.

# data[].attributes.headline
Nacionālā identitāte un pretestība: Lai gan bija mēģinājumi apspiest Latvijas nacionālo identitāti, daudzi cilvēki turpināja saglabāt savas kultūras tradīcijas un valsts neatkarības vēlmi, kas izpaudās gan izteiksmēs privātā dzīvē, gan pasīvajā vai aktīvajā pretestībā pret padomju sistēmu.

# data[].attributes.subject
Nacionālā identitāte un pretestība: Lai gan bija mēģinājumi apspiest Latvijas nacionālo identitāti, daudzi cilvēki turpināja saglabāt savas kultūras tradīcijas un valsts neatkarības vēlmi, kas izpaudās gan izteiksmēs privātā dzīvē, gan pasīvajā vai aktīvajā pretestībā pret padomju sistēmu.

# data[].attributes.headline
Kultūras un izglītības politika: Kultūras un izglītības jomā tika veikti centieni padomju ideoloģijas virzienā, izmainot izglītības saturu un veicinot krievu valodas lietošanu kā otru valodu.

# data[].attributes.subject
Kultūras un izglītības politika: Kultūras un izglītības jomā tika veikti centieni padomju ideoloģijas virzienā, izmainot izglītības saturu un veicinot krievu valodas lietošanu kā otru valodu.

# data[].attributes.headline
5.  Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.subject
5.  Ceļš valsts atjaunošanā (1985. -  mūsdienām)

# data[].attributes.headline
Perestroika un glābšanas politika: 1985. gadā Mihails Gorbačovs uzsāka Perestroiku un Glasnost politiku, kas veicināja atvērto diskusiju par problēmām Padomju Savienībā, kā arī atvēra ceļu politiskajai pārmaiņu domu izplatīšanai.

# data[].attributes.subject
Perestroika un glābšanas politika: 1985. gadā Mihails Gorbačovs uzsāka Perestroiku un Glasnost politiku, kas veicināja atvērto diskusiju par problēmām Padomju Savienībā, kā arī atvēra ceļu politiskajai pārmaiņu domu izplatīšanai.

# data[].attributes.headline
Neatkarības atzīšana: Pēc neatkarības pasludināšanas Latvija aktīvi strādāja pie savas starptautiskās atzīšanas. 1991. gada 6. septembrī Latvija tika atzīta par neatkarīgu valsti, guva neatkarību no Padomju Savienības.

# data[].attributes.subject
Neatkarības atzīšana: Pēc neatkarības pasludināšanas Latvija aktīvi strādāja pie savas starptautiskās atzīšanas. 1991. gada 6. septembrī Latvija tika atzīta par neatkarīgu valsti, guva neatkarību no Padomju Savienības.

# data[].attributes.headline
NATO un ES dalība: 2004. gadā Latvija kļuva par NATO un Eiropas Savienības dalībvalsti, kas uzsvēra tās integrāciju Rietumu politiskajā un drošības struktūrā.

# data[].attributes.subject
NATO un ES dalība: 2004. gadā Latvija kļuva par NATO un Eiropas Savienības dalībvalsti, kas uzsvēra tās integrāciju Rietumu politiskajā un drošības struktūrā.

# data[].attributes.headline
Ekonomiskā attīstība un globalizācija: Pēc neatkarības atjaunošanas Latvija piedzīvoja ekonomisko izaugsmi, bet arī saskārās ar dažādām ekonomiskām grūtībām, it īpaši finanšu krīzi 2008. gadā, kas radīja nopietnas ekonomiskas un sociālas sekas.

# data[].attributes.subject
Ekonomiskā attīstība un globalizācija: Pēc neatkarības atjaunošanas Latvija piedzīvoja ekonomisko izaugsmi, bet arī saskārās ar dažādām ekonomiskām grūtībām, it īpaši finanšu krīzi 2008. gadā, kas radīja nopietnas ekonomiskas un sociālas sekas.

# data[].attributes.headline
Sociālā un kultūras attīstība: Latvija arī piedzīvoja sociālās un kultūras pārmaiņas, kā arī centās saglabāt un attīstīt savu nacionālo identitāti un kultūras mantojumu, kā arī veicināja cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu.

# data[].attributes.subject
Sociālā un kultūras attīstība: Latvija arī piedzīvoja sociālās un kultūras pārmaiņas, kā arī centās saglabāt un attīstīt savu nacionālo identitāti un kultūras mantojumu, kā arī veicināja cilvēktiesību un minoritāšu tiesību ievērošanu.

# data[].attributes.headline
Uzzināju daudz ko jaunu, pat to ko iepriekš īsti nebiju dzirdējusi vai zinājusi.

# data[].attributes.subject
Uzzināju daudz ko jaunu, pat to ko iepriekš īsti nebiju dzirdējusi vai zinājusi.

# data[].attributes.headline
Bija interesanti pirmo reizi pašai taisīt laika līniju, tas man darbam raisīja lielāku interesi.

# data[].attributes.subject
Bija interesanti pirmo reizi pašai taisīt laika līniju, tas man darbam raisīja lielāku interesi.

# data[].attributes.headline
Priekš sevis iekšēji atzinu daudz apziņu, kas veica mani pārdomāt, šos laikus un kā agrak valstīj gāja.

# data[].attributes.subject
Priekš sevis iekšēji atzinu daudz apziņu, kas veica mani pārdomāt, šos laikus un kā agrak valstīj gāja.