# data[].attributes.headline
1. Conquista musulmana i formació de Catalunya vella

# data[].attributes.subject
1. Conquista musulmana i formació de Catalunya vella

# data[].attributes.body
L'any 714 els musulmans arriben a Saragossa i aconsegueixen avançant molt ràpidament per Catalunya gràcies a que la majoria dels pobles van signar tractats de submissió.

Al segle IX els francs ajuden a expulsar als àrabs de Catalunya, la conquesta islàmica en aquesta zona va ser tan breu que rep el nom de Catalunya Vella.

# data[].attributes.body
Tractat de submissió.
Un "Tractat de submissió" és un acord o pacte mitjançant el qual una part se sotmet a l'autoritat, domini o control de l'altra.

# data[].attributes.body
La zona sud, marcat pels rius Llobregat, Anoia i Segre, es coneix com a Catalunya Nova, al contrari que la Catalunya vella va estar sota control musulmà durant quatre segles.

Gràcies a aquest llarg període la població es va islamitzar, millorant tècniques agrícoles i fent créixer ciutats com Balaguer Lleida i Tortosa.

# data[].attributes.body
Tècniques agrícoles

pràctiques i mètodes utilitzats en l'agricultura per millorar la producció de cultius i el rendiment dels terrenys agrícoles.

# data[].attributes.headline
3. Formació Marca Hispànica i independització dels comtats catalans

# data[].attributes.subject
3. Formació Marca Hispànica i independització dels comtats catalans

# data[].attributes.body
Els francs per protegir-se dels musulmans van construir una franja fortificada des de Pamplona fins a Barcelona, la Marca Hispànica, i la van dividir per comtats.

Entre els segles lX i X els comtes es van començar a separar dels francs.

Guifré el Pelós comte de Barcelona, Urgell i Cerdanya deixa d'herència les seves terres sense la nominació dels reis francs.

Al 988, Borell ll no va renovar el jurament de fidelitat als reis francs perquè no el van ajudar quan l'atacaven.

Per repoblar els comtats es van atorgar parcel·les de conreu a agricultors lliures.

# data[].attributes.body
Franja fortificada

Zona territorial fortificada amb murs, torres, defenses militars, forts, construccions defensives... amb l'objectiu de protegir-ho d'atacs externs.

Nominació

En aquest context es refereix al reconeixement oficial o a l'aprovació per part dels reis francs de la decisió de Guifré el Pelós.

# data[].attributes.body
A principis del segle Xl inicia la feudalització a Catalunya

Per protegir-se dels àrabs els agricultors van tornar les parcel·les i van tornar-se serfs.

Els nobles es van autoanomenar barons i Ramon Berenguer lV els va fer vassalls seus i va acceptar el sotmetiment de la pagesia.

Les normes es van regular al codi d'usatges de Barcelona.

# data[].attributes.body
Codi d'usatges de Barcelona
El "codi d'Usatges de Barcelona" és un conjunt de lleis o costums establerts a la ciutat de Barcelona i el seu voltant durant l'Edat Mitjana.

# data[].attributes.headline
5. L'expansió de Catalunya i la formació de la corona d'Aragó 

# data[].attributes.subject
5. L'expansió de Catalunya i la formació de la corona d'Aragó 

# data[].attributes.body
Amb la caiguda del califat de Còrdova l'any 1035 els comtes van començar a demanar paries als musulmans a canvi de pau mentre continuaven conquerint.

L'any 1150 La filla del rei d'Aragó, Peronella i el comte de Barcelona, Ramon Berenguer lV es casen formant la corona d'Aragó.

# data[].attributes.body
Paries

pagaments o tributs que es demanaven o es pactaven entre els comtes catalans i altres governants per mantenir la pau o obtenir certes concessions polítiques o territorials.

# data[].attributes.body
Ramon Berenguer lV i el seu fill Alfons l, aconsegueixen expandir Catalunya i Aragó.

Al segle Xll es repobla Catalunya Nova donant terres a militars, religiosos i nobles.

Els habitants podien de pagar remences per ser alliberats.

Els comtes van donar cartes de poblament a les ciutats per alliberar als habitants de certes servituds.

Van deixar que els sarraïns que vivien allà es quedessin a canvi que s'adaptessin a la seva llengua i costums, anomenats mudèjars o moriscs.

# data[].attributes.body
Remences

Les "remences" eren un sistema de pagament o tributació que es practicava a Catalunya durant l'edat mitjana. Consistia en pagaments que havien de realitzar els camperols als senyors feudals a canvi de certs drets o protecció.

Cartes de poblament

Aquestes cartes establien els termes i les condicions en què es podien establir nous habitants en un territori determinat.

# data[].attributes.headline
Alfons l, fill de Peronella i Ramon Berenguer lV

# data[].attributes.subject
Alfons l, fill de Peronella i Ramon Berenguer lV

# data[].attributes.body
Al segle Xl s'afavoreix el comerç interior i reneix la vida urbana, les ciutats comencen a créixer fora de les muralles.

Catalunya es torna un enclavament estratègic per estar entre al-Àndalus i l'Europa feudal.

Entre els segles Xl i Xll destaca l'art i l'arquitectura romànica a construccions com esglésies, castells, monestirs..., també a l'escultura i pintura romànica com pintures sobretaules i murals o escultures de fusta.

L’arquitectura té influència llombarda: ús de carreus quadrats, construcció de grans torres, absis esvelts i decoració amb petits arcs cecs.

# data[].attributes.body
Enclavament estratègic

Una ubicació geogràfica o un territori que té una importància crítica o vital per a una determinada finalitat estratègica.

# data[].attributes.headline
Vídeo explicació del naixement de Catalunya 

# data[].attributes.subject
Vídeo explicació del naixement de Catalunya 

# data[].attributes.attachment_link.title
El naixement de Catalunya i la formació de la Corona d'Aragó

# data[].attributes.body
Museu Nacional d'art de Catalunya.

El Museu Nacional d'art de Catalunya és el museu més important de Catalunya, Està ubicat a Montjuïc, Barcelona, compte amb molta varietat d'escultura i pintura romana de Catalunya.