# data[].attributes.body
Kokeilen että onnistuuko tämä

# data[].attributes.body
Kävin muutama päivä sitten Hanna Brotheruksen vetämässä kehollisen turvallisuuden workshopissa. Tämä avasi paljon ajatuksia siitä, miten paljon huolta kannamme psyykkisesti ja kehollisesti. Hanna toi esiin, että kaksi asiaa vaikuttaa turvallisuuden tunteeseen eniten, ja ne ovat pelko ja häpeä. Näitä tunteita pitäisi pystyä hälventämään opetustilanteissa mahdollisesti jopa tietyin harjoittein mm. hengitysharjoitus tai jopa pieni jumppa. Voi myös ihan sopia, että kaikki mielipiteet ovat sellaisia, että niihin suhtaudutaan hyväksyvästi.

# data[].attributes.headline
Mielestäni ryhmäytyminen tapahtuu parhaiten toiminnallisen tekemisen kautta. Jos yrityksessä panostetaan yhteiseen tekemiseen esim. onnistuneen tyhy-päivän avulla, voi tulos kantaa pitkälle tuleviin vuosiin. Tämä ei tarkoita Powerpoint-sulkeisia neukkarissa, vaan oikeasti yhteisiä kokemuksia. Kun luottamus työyhteisössä paranee, paranee myös yhteistyö. Samaa voi kokeilla myös opetustilanteissa hyödyntämällä toiminnallisen pedagogiikan menetelmiä. 

# data[].attributes.subject
Mielestäni ryhmäytyminen tapahtuu parhaiten toiminnallisen tekemisen kautta. Jos yrityksessä panostetaan yhteiseen tekemiseen esim. onnistuneen tyhy-päivän avulla, voi tulos kantaa pitkälle tuleviin vuosiin. Tämä ei tarkoita Powerpoint-sulkeisia neukkarissa, vaan oikeasti yhteisiä kokemuksia. Kun luottamus työyhteisössä paranee, paranee myös yhteistyö. Samaa voi kokeilla myös opetustilanteissa hyödyntämällä toiminnallisen pedagogiikan menetelmiä. 

# data[].attributes.body
Kun oppimisen (tai omassa työssäni kehittäjän) arki on merkityksellistä, turvallista ja innostavaa, syntyy tilaa luovuudelle, kokeilulle ja yhteiselle kasvulle. Kehittämistyössä tarvitaan juuri tätä imua – sellaista myönteistä virtaa, joka saa ihmiset haluamaan muutosta, osallistumaan ja sitoutumaan. Pedagoginen hyvinvointi ei ole vain tavoite, vaan se on myös keino: se luo perustan kestävälle kehittämiselle, jossa ihmiset voivat hyvin ja toiminta uudistuu aidosti sisältä päin.

# data[].attributes.body
Kehittämistyössä tarvitaan tiimin yhteistä ymmärrystä siitä, mitä hyvinvointi ja työn mielekäs tekeminen tarkoittaa arjen valinnoissa. Kun tiimissä pysähdytään yhdessä pohtimaan, kuuntelemaan ja sanoittamaan kokemuksiaan, syntyy jaettua ymmärrystä ja suuntaa, mihin ollaan menossa. Keskusteleva toimintakulttuuri ei ole vain tapa toimia, vaan se on hyvinvoinnin edellytys: se luo tilaa luottamukselle, oppimiselle ja yhteiselle kehittämiselle. Kun jokainen kokee tulevansa kuulluksi ja nähdyksi, syntyy mahdollisuuksia, jotka kantavat muutoksen keskellä, vaikka sen tekeminen ei ole helppoa.

# data[].attributes.body
Kun tiedetään suunta, johon ollaan menossa, on tekijöiden helpompi sitoutua tekemiseen ja se lisää hyvinvointia. Kaaos tai suunnan puuttuminen saa harvoin aikaan työn imua, josta syntyy hyvinvointia.

# data[].attributes.body
Luin juuri aamun Hesarista juttua japanilaisesta työelämästä. Suomalainen mies kertoi omia kokemuksiaan ja toi esille yhteisöllisyyden ja toisten arvostamisen merkityksen (japanilaisessa) työkulttuurissa. Hänen mukaan se näkyy mm. kollegojen välisessä vuorovaikutuksessa ja esim. sähköposti alkaa usein lauseella, jossa kiitetään vastaanottajaa hänen tekemästään työstä.

# data[].attributes.body
Tiedolla johtaminen ja sen läpinäkyvyys on tärkeää asiantuntijaorganisaatiossa. Turvallisuuden ja hyvinvoinnin kokemusta vahvistaa, kun työntekijällä on tunne siitä, että hän on ajantasalla häntä koskevissa asioissa.

# data[].attributes.body
Opiskelijoiden sitouttaminen ja mukaan ottaminen osaksi ammatillisen koulutuksen toimintakulttuuria.

# data[].attributes.body
Digitaaliset oppimisympäristöt lisäävät olennaisesti tehtävien monipuolisuutta, sekä mahdollistavat opiskelun omatahtisesti. Myös oppimateriaalin luominen tulee helpommaksi, ja sen jakaminen helpottuu. Useat palvelut mahdollistavat tehtävien jakamisen ympäri maailman kollegoiden kanssa.

# data[].attributes.body
Yksi harvoista asioista, joihin voi jokainen vaikuttaa on omien tunteiden säätely ja vireystilan kontrollointi. Näiden vaikutus ihmisten kohtaamisessa ja kommunikaatiossa on merkittävä.

# data[].attributes.body
Oman itsensä säätely on kyllä ytimessä turvallisen tilan luomisessa. Ja joskus jos ei ole parhaassa vireessä itse, sen voi ihan rehellisesti sanoittaakin.

# data[].attributes.body
Omassa työssäni kahvilaympäristössä arjen kohtaamiset näyttäytyvät hyvinkin eritavoin ja onneksi pääsääntöisesti kohtaamiset ovat inhimillisiä sekä lämpimiä. Omassa tiimissäni meillä vallitsee turvallinen ilmapiiri, jossa on mukava tehdä töitä. Mielestäni osaamme nauraa ja uskallamme olla oma itsemme eri tilanteissa pitkin päivää. Meidän työssämme annamme työntekijöille vapauksia koristella vitriineitä ja myöskin kannustamme heitä oman tunnelman luomisessa. Olen huomannut meidän tiimissä sen, että ilo tarttuu. Työn tekeminen on ilo.

# data[].attributes.body
Inhimillisyys ja lämpö on todella tärkeitä, jos halutaan, että vuorovaikutus toimii hyvin. Ihan tutkitustikin myönteiset tunteet auttavat myös oppimaan, ja siksi tällaista tunneilmapiiriä kannattaa luoda.

# data[].attributes.body
Meillä oli eilen iltapäivällä työntekijöille palaveri, jonne ilokseni saapui iloisia työntekijöitä. Itse koin siinä hetkessä onnistumisen tunteen, vaikka päivä olikin jo pitkällä. Se, että malttaa pysähtyä hetkeksi ja luoda katseen ja hymyn ja kysellä esimerkiksi viikonlopun kuulumisia antaa paljon lämmintä ja myötätuntoista vuorovaikutusta. Se, että muistaa kysyä miten kissan eläinlääkäri sujui luo itsessään jo hyvin paljon myötätuntoa ja tulee kyllä itselle takaisin monin kerroin. Lämmön tunteen luomiselle riittää usein se, että itse on rauhallinen.

# data[].attributes.body
Rutiinit ja struktuuti antaa helpottaa arkea kun kaikki tietää missä mennään

# data[].attributes.body
Hyvällä ilmapiirillä tiimissä luodaan spontaanisti hyviä ideoita ja ajatuksia kahvipöydässä. Matalalla kynnyksellä keskustellan asioista ja ratkaistaan ongelmia.