# data[].attributes.headline
״יד ושם״: היסטוריה, זיכרון וסיפורים אישיים.

# data[].attributes.subject
״יד ושם״: היסטוריה, זיכרון וסיפורים אישיים.

# data[].attributes.attachment_link.title
יד ושם: היסטוריה, זיכרון וסיפורים אישיים

# data[].attributes.headline
מיכאל בן חמו ז״ל

# data[].attributes.body
מיכאל בן חמו ז״ל

# data[].attributes.headline
מה היא נכונות לדעתכם? 

# data[].attributes.subject
מה היא נכונות לדעתכם? 

# data[].attributes.headline
כיתד נכונות מתבטאת?

# data[].attributes.subject
כיתד נכונות מתבטאת?

# data[].attributes.headline
איזה משפט תפס אותי היום? 

# data[].attributes.subject
איזה משפט תפס אותי היום? 

# data[].attributes.headline
מה ארצה להעביר לפקודי מהיום?

# data[].attributes.subject
מה ארצה להעביר לפקודי מהיום?

# data[].attributes.headline
סקירה- אתר ״יד ושם״

# data[].attributes.subject
סקירה- אתר ״יד ושם״

# data[].attributes.body
יד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה, נוסד ב-1953 על פי חוק שחוקקה הכנסת, והוא מופקד על הנצחה, תיעוד, מחקר והוראת השואה. מתחם יד ושם משתרע על שטח של מאה ושמונים דונם בהר הזיכרון אשר בירושלים, ובו מוזאונים, מרכזי מחקר וחינוך, אנדרטאות ואתרי זיכרון – אוהל יזכור, בקעת הקהילות, "יד לילד" ועוד.

ב-2019 ביקרו ביד ושם יותר ממיליון אנשים, ועוד מיליונים ביקרו באתר האינטרנט של יד ושם הנגיש כיום בשמונה שפות.

על רקע העניין הגובר ברחבי העולם בשואה ובמשמעותה לא רק לעם היהודי אלא גם במשמעותה האוניברסלית ולנוכח השינויים בדרכי ההנצחה, יד ושם שואף להמשיך ולהנחיל בצורה הרלוונטית ביותר את זיכרון השואה ואת משמעויותיה לדורות העתיד. כדי להתמודד עם אתגרי הנצחת השואה היום, כשבעים וחמש שנים לאחר תום מלחמת העולם השנייה, יצר יד ושם סביבת הנצחה ולמידה רב-ממדית הבנויה מארבעה מרכיבים בסיסיים שהם: תיעוד, מחקר, חינוך והנצחה.

את כולם נחווה במהלך הסיור.

# data[].attributes.headline
ולוג ראשון להיום 😎

# data[].attributes.subject
ולוג ראשון להיום 😎

# data[].attributes.headline
התחלנו יום מרגש 

# data[].attributes.subject
התחלנו יום מרגש 

# data[].attributes.headline
סמ״ל אמיר לביא ז״ל

# data[].attributes.subject
סמ״ל אמיר לביא ז״ל

# data[].attributes.body
אמיר לביא ז"ל נולד וגדל בירושלים בשכונת עין כרם. סיים את לימודיו בתיכון יאסא – תיכון למדעים ואומנויות במגמת אומנות. אמיר היה אומן בנפשו וציור ורישום היו חלק בלתי נפרד ממנו.

לאמיר ציורים ורישומים רבים ומרשימים שמהווים פסיפס של חייו. דרך יצירות האומנות שלו ניתן להבחין בהלך הרוח שלו, במחשבותיו, רגשותיו והתפתחותו כאדם המגבש את זהותו.

לצד האומנות מוזיקה הייתה האהבה הגדולה שלו. הוא ניגן על גיטרה וגם שעות לפני נפילתו עוד ניגן עם החבר'ה במוצב. הוא אהב מוזיקה מז'אנרים רבים ושונים. הוא חקר לעומק על השירים השונים, על האומנים ומה עומד מאחורי הטקסטים. אמיר הכין פלייליסטים רבים מתקופות שונות.

זמן קצר לפני נפילתו הכין פלייליסט שקרא לו 'פלייליסט לוויה' וביקש שאם וכאשר יגיע הזמן נשמיע אותו. זהו פלייליסט ציני, מצחיק, אינטליגנטי ובועט. יותר מכל הסגנונות הכי אהב רוק

יותר מהכל היה אמיר אדם של אנשים. היו לו חברים רבים שהקיפו אותו, הוא התחבר והתחברו אליו אנשים בזכות היכולת שלו לראות אדם באשר הוא אדם ללא שיפוטיות או ביקורתיות. תמיד מוכן להקשיב ולסייע. ביתו וליבו תמיד היו פתוחים בחיוך חם ורחב. הוא היה אדם של ערכים וציוני של ממש. אוהב ארץ ועם ומסיבה זו התגייס להיות לוחם בנח"ל.

אמיר נפל ב 7.10.23 במוצב סופה תוך לחימה שלו ושל חבריו למוצב ומחוצה לו. קרב הרואי שבזכותו ניצלו חיים רבים של אזרחים. אמיר היה בן אהוב ואח מופלא לאחותו תמר. נכד ובן דוד מדהים. הוא חסר כל כך ותמיד יהיה.

# data[].attributes.body
שורד השואה טומי שחם נולד בשנת 1933 בצ'כוסלובקיה. הנאצים כבשו את העיר בה התגורר בשנת 1941 ומיד לאחר מכן הוטלו איסורים רבים על היהודים. בשנת 1944 גורשה משפחתו למחנה בהונגריה, ולאחר מכן לבירקנאו. הוא שרד עד שחרור המחנה ע"י הצבא האדום. הוא עלה לישראל ה-1949

# data[].attributes.headline
בעקבות סנדאת מפקצ 

# data[].attributes.subject
בעקבות סנדאת מפקצ 

# data[].attributes.body
הזיכרון של העם שלי הוא הזיכרון שלי.

לזיכרון שלי יש חשיבות גדולה כי הוא מה שמניע אותי לפעול בנכונות.

# data[].attributes.body
יד ושם

הכותל

הכנרת

העוטף

# data[].attributes.headline
נדב יובל ומיקה

# data[].attributes.subject
נדב יובל ומיקה

# data[].attributes.body
יד ושם

כותל

מצדה

מערת המכפלה

# data[].attributes.headline
יהודית ריכטר יזמית ביוטק – קטע לכלכליסט 25.04.2012

# data[].attributes.subject
יהודית ריכטר יזמית ביוטק – קטע לכלכליסט 25.04.2012

# data[].attributes.body
בעשר השנים שבהן שירתתי בחיל האוויר וגרתי בבסיסים צבאיים התגבשה בי ההכרה שישראל מתקיימת תמיד בתוך צו 8 מטאפורי, במובן של "התייצבות למען...". צו 8 מסמל בעיניי את נכונות היחיד להתגייס למען הכלל ואת ההכרה שישראליות היא קודם כל שייכות. זה צו ששם עלינו תרמיל גב ומנחה אותנו לפעול למען רעיון שהוא מעבר ליומיום ולתועלת האישית. באף מקום אחר בעולם אין צו 8, ובישראל מוטמעים הערכים של התגייסות למען הכלל, בצו הלב והשכל, כך שיש מי שעושים במלאכה גם בלי שקראו להם.

# data[].attributes.headline
כדי להגן צריך להילחם/ אביב כוכבי (מצפן הרמטכ״ל)  בטקס התייחדות עם זכר חללי חטיבת הצנחנים

# data[].attributes.subject
כדי להגן צריך להילחם/ אביב כוכבי (מצפן הרמטכ״ל)  בטקס התייחדות עם זכר חללי חטיבת הצנחנים

# data[].attributes.body
https://youtu.be/bu6qel4_h9k?si=oHCoOXb67fEMp9e7

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מצפן הרמטכ״ל בכף היד

# data[].attributes.attachment_link.title
מצפן הרמטכ״ל בכף היד 39 | כדי להגן צריך להילחם

# data[].attributes.headline
בזכות אלה/ נועם חורב

# data[].attributes.subject
בזכות אלה/ נועם חורב

# data[].attributes.body
בזכות אלה שהיו פה לפניי -

שחלמו.

שלחמו.

ששילמו.

שניפצו את הקירות.

שהגביהו את התקרות.

בזכות אלה שהיו פה לפניי -

שלא שתקו.

שחוקקו.

שנאבקו.

שהפכו שולחנות.

ששברו את הארונות.

בזכות אלה שהיו פה לפניי -

שלא ברחו.

שצרחו.

שנרצחו.

שיצאו לרחובות.

שהעלו את השנאה בלהבות.

בזכות אלה שהיו פה לפניי -

שצעדו.

שרקדו.

שהתאגדו.

שהרימו ראש בגאווה

שלא התנצלו על אהבה.

בזכות אלה שהיו פה לפניי –

אני חופשי.

אני נושם.

אני חי.

# data[].attributes.headline
נוער שמע / יצחק שדה

# data[].attributes.subject
נוער שמע / יצחק שדה

# data[].attributes.body
נוער שמע!

מישהו אי שם מחזיק את מאזני חיינו בידיו.
וכפות המאזניים עולות ויורדות, יורדות ועלות.
על כף אחת:
שואת ישראל, תקומת ישראל, מלחמת ישראל.
ועל כף שניה:
תככי מסחר ופוליטיקה,
והתככים, משקלם כבד.

נוער זכור!

בבוא השעה השלך עצמך על כף המאזניים,
השלך עצמך בכח ובאומץ.
זה יכריע, המאזן ישתנה.

נוער שמע!

# data[].attributes.headline
בצוות 9 קיים פער כרגע 

# data[].attributes.subject
בצוות 9 קיים פער כרגע 

# data[].attributes.headline
הברבור הפלוגתי 

# data[].attributes.subject
הברבור הפלוגתי 

# data[].attributes.headline
הקחו״ם הכי מדהימה 

# data[].attributes.subject
הקחו״ם הכי מדהימה 

# data[].attributes.headline
סיירת פלוגימל 

# data[].attributes.subject
סיירת פלוגימל 

# data[].attributes.body
יד ושם

הר הרצל

הכותל

מחנה יהודה

# data[].attributes.headline
אדם מאבד את זה 

# data[].attributes.subject
אדם מאבד את זה 

# data[].attributes.headline
צוות 10 בעיבוד יום רציני

# data[].attributes.subject
צוות 10 בעיבוד יום רציני

# data[].attributes.headline
סמ"ר דביר ברזני ז"ל

# data[].attributes.subject
סמ"ר דביר ברזני ז"ל

# data[].attributes.body
סמ"ר דביר ברזני הי״ד מירושלים היה לוחם צדק, כפי שאביו הגדיר יפה.

אמא טלי מספרת שהוא היה טוטאלי בכל דרך בה בחר ואבא אביחי אמר שלא יכול היה לשבת ולנוח. כבר בכיתה ז׳ זכה באות הנשיא למתנדב. האחיות אור ורוני דיברו עליו בגאווה.

הילד עם לב הזהב התאמן במשך חודשים לקראת הגיוס. גם לאחר שנפצע בגיבוש לסיירת, פציעה שדרשה ממנו שיקום ארוך של כמה חודשים — התעקש לחזור לקרבי. וכך היה.

ב-7.10 הוא כבר נלחם באומץ בגדוד 890 בבארי מול המחבלים המתועבים. יחד עם חבריו לנשק הם חיסלו טרוריסטים והצילו הרבה חיים.

וגם בעזה הוא לחם, הוביל והגן על המולדת, אך למרבה הצער והכאב נפל תוך כדי הקרבות.

דביר הוא נצר למשפחת ברזני (הסבא היה בן דודו של משה ברזני, מלוחמי הלח"י עולי הגרדום, הידוע מנאומו הגדול של בגין על פיינשטיין וברזני "יהודים! אחים! לוחמים!").

במשך כל שיחתנו אמש בביתם, כמעט לא משו ידיהם של הוריו האחת מהשנייה. משפחת ברזני נכנסה לי ללב באופן שקשה לתאר. הם ביקשו שנפילתו של אהובם דביר לא תהיה לשווא. שרוח הקרב והשליחות שהוא נכנס עמה למלחמה תוביל לניצחון מוחץ בו חמאס יושמד. שלעולם לא יקרה פה דבר כזה. לא בדרום ולא בצפון.

כך צריך להיות.

לזכרו של גיבור ישראל, סמ״ר דביר ברזני הי״ד.

# data[].attributes.body
צו 8 מסמל את הנכונות של היחיד להתגייס למען הכלל. באף מקום אחר בעולם אין צו 8, צו שמנחה אותנו לפעול למען רעיון שהוא מעבר ליומיום ולתועלת האישית.

״בעשר השנים שבהן שירתתי בחיל האוויר וגרתי בבסיסים
צבאיים התגבשה בי ההכרה שישראל מתקיימת תמיד בתוך צו 8 מטאפורי, במובן של "התייצבות למען...". צו 8 מסמל בעיניי את נכונות היחיד להתגייס למען הכלל ואת ההכרה שישראליות היא קודם כל שייכות. זה צו ששם עלינו תרמיל גב ומנחה אותנו לפעול למען רעיון שהוא מעבר ליומיום ולתועלת האישית. באף מקום אחר בעולם אין צו 8, ובישראל מוטמעים הערכים של התגייסות למען הכלל, בצו הלב והשכל, כך שיש מי שעושים במלאכה גם בלי שקראו להם.״

2012 | ד"ר יהודית ריכטר

# data[].attributes.headline
סיכום שיעור ומשימה 

# data[].attributes.subject
סיכום שיעור ומשימה 

# data[].attributes.body
האם אנחנו עם של גורלו או עם של ייעוד?

האם יש לנו מדינה בזכות השואה או למרות השואה?

דיברנו על המתח בין הרצון למקלט ליהודים ובין האידיאל האינסופי.

הרצל מזהה את הסבל והאנטישמיות ואת הסכנה הקיומית המידות והמשית ולכן הוא מבין שהיהודים חייבים מקלט בטוח.

מצד שני הרצל כותב את ׳אלטנוילנד׳ ו׳מדינת היהודים׳ ואומר שעלינו להיות מדינת מופת כמו מלכות דוד ושלמה ולהביא בשורה לעולם.

המשימה -

ביום שישי האחרון נבחר באנגליה ראש ממשלה חדש ממפלגת הלייבור, קיר סטארמר.

אתם נבחרתם להיות קציני הקש״ח שלו ולעשות לו סיור בארץ.

דרגו 4 אתרים בארץ אליהם תקחו אותו מהחשוב ביותר והסבירו למה.

בתוכם עליכם להכניס את יד ושם והכותל.

# data[].attributes.body
הר גילה (הַר גִלֹה) היא עיירה ויישוב קהילתי הנמצא במרחק של כ־2.5 ק"מ מירושלים. היישוב ממוקם מעל לעיירה הפלסטינית בית ג'אלא, ונקרא על שם ההר עליו הוא ממוקם, הר גילה. היישוב משתייך למועצה אזורית גוש עציון. היישוב נוסד בשנת 1968 ונכון לשנת 2022 מתגוררים בו 1,655 תושבים.

במרכז היישוב ממוקמת "המדרשה הצבאית לחינוך בירושלים", בה מתקיימות הכשרות חינוך וערכים לחילי צה"ל, ו"המדרשה הצבאית לחינוך מפקדים הר גילה".