# data[].attributes.body
Producentansvar

Genanvendelse (eksempel regler i Tyskland)

Glasfiber

Risø

# data[].attributes.body
Forbrugerperspektiv

Meningsfuldhed. skala. effekter

systemiske

offentlige indkøb

transitionsprocesser: innovation, regulering

lokal og systemiske skala

kompetencer

# data[].attributes.body
Mixed use

plads/areal

Nærhed

Landbrugsstøtte/regulering/økologiregler

Anprisning af .. bio- og natur baseret produktionsform

Hvordan påvirker det smag og sundhed?

# data[].attributes.body
Implementering og virksomheders ansvar og uptake af policy

skift i fokus fra affald til cirkulære praksisser

reverse logistics

backtracking

# data[].attributes.body
Opskalering. Er det muligt at udskalere? Land-sharing or land-sparing?

Andelsbevægelsen som eksempel på ejerskab, aktør perspektiv, organisering, beslutningskompetence, mm.

biodiversitet

multifuktionalitet

# data[].attributes.body
Hvad sker der undervejs fra jord til bord? Rapporteringskrav, ESG.

Miljø og klimaeffekter i de forskellige faser (livscyklusvurdering - LCA)

forbrugerperspektiv: viden/labelling/certificering

transport/processer

# data[].attributes.body
CSRD (EU-lovgivning og ESG (Envr, Social, Governance) rapporting.

lovgiving

implementering på tværs

vidensdannelse/dataindsamling

Hvordan skal SMV’er leve op til krav?

Det er ny lovgivning,

store virksomheder stiller krav til de små virksomheder.

(Region Sjælland sidder med vejledning af virksomheder. Sune Stoustrup har kontakter til Regionen og til nogle små virksomheder. )

Hvad kan virkningerne være.

Certificering – store virksomheder stiller krav til mindre virksomheder. Private regulering af markedet. Det er både gode og dårlige erfaringer.

Grænseværdier bestemmes nogen gange sammen med virksomheder.

Standarder som policy instrument.

# data[].attributes.body
Design for dissemply

one-off forbrug

Men der er ny lovgivning nu.

Standardisering har været vigtigt for produktivitetsforbedringer og velfærd historisk.

Forretningsmodeller der er baseret på vedvarende forbrug, versus baseret på genanvendelse.

Fablab har lavet en repair cafe.

Genanvendelse af håndværks-tradition …

# data[].attributes.body
Energiomstilling via energiøer: Bornholm som case.

Sektorkobling.

Balancering af elnettet, fleksibilitet.

Energilagring.

Systemperspektiv: miljømæssigt, økonomisk

ptx

energifællesskaber: magt/policy/regulering, reformer og kontinuitet, trust-based systems functionalities

Multifunktionalitet.

Placering af solceller på tage vs. marker.

Vertikale solceller der integreres i marker, som en slags læhegn.  (Foulum forsøg, Aarhus Universitet). Hvordan virker de mange demonstrations-projekter på innovation og udbredelse i markedet?

# data[].attributes.body
Koncentration af magt fødevarekæderne, de store supermarkedskæder og forarbejdningsvirksomheder har stigende magt.

Alternative forsyningskæder. Tilængelighed. Standardisering – sorter er avlet ind nuværende systemer – fokus på høje udbytter.

Nye sorter, diversificere det genetiske materiale, versus høje udbytter.

Kulturelt aspekt, forbruger accept af ’mærkelige’ grøntsager. Fødevaresikkerhed (food safety).

naturebased solutions vs grey/black solutions

# data[].attributes.body
Oslofærgen som case

uregulerede rum: globalisering

Krydstogtskibe og deres enorme ressourcespild. madspild. Buffetter, det overskydende mad smides ud. Skat og told er barrierer.

International regulering af den maritime sektor.

Globaliseringsspøgelset. Hvad er den globale effekt? Carbon leakage.

# data[].attributes.body
Nyt klimamærke 2025. Hvad kan det gøre ved forbrugernes valg. Nudging.

Aktør – struktur teori.

Der har været forsøg med klimamærkning af produkter før. Især i England. The Carbon Trust.

Problematisering – der er også andre miljøeffekter end klima. Man kan flytte problemet andre steder hen. Fx kræver økologi større areal end konventionelt. ”Impact displacement”

# data[].attributes.body
Hvem har ansvaret for bæredygtiheden? Stater, virksomheder, forbrugere. Der har forskellige vilkår for beslutninger.

# data[].attributes.body
Hvordan uddannes fremtidens håndværkere.

# data[].attributes.body
Land-sharing eller land-sparing? Mega Zoo.

Skal det være en del af samfundet?

Forbinde ydre natur og funktionelle natur.

Genoprettelse af vild natur, genudsættelse af arter. Referencepunkt – hvornår og hvordan. ”Wilding”

Epigenetik (’miljø kan også nedarves’ – deres livsomstændigher betyder noget for overførelse af gener). Miljø og biodiversitet. Omdefinering af biodiversitet.

# data[].attributes.body
– ift. tilpasning, motivation, Cutters teori

Den grønne trepart – processer, kommuner, demokratiske former. Industriens rolle.

# data[].attributes.body
I forhold til affaldssortering.

Hvordan genanvendelse af plast kan gavne samfundet – effekter.

RUC naturvidenskab har gode kompetencer, fx Kristian Syberg.

# data[].attributes.body
Hvordan tekstilindustrien kan omstilles til cirkulær økonomi? Skift i fokus fra lineære til cirkulære værdikæder. Reverse logistics.

# data[].attributes.body
Individ-baseret versus top-down regulering af adfærd.

Uddannelse af kvinder. Det giver adfærds-ændringer. Ændre den overordnede adfærd.

Fx via data og AI. Fx i forhold til energi og transport. Skræddersyet kørselsbehov.

# data[].attributes.body
Solcelleparker: Pladskrævende, kan de kombineres med andre funktioner.

Synergi mellem solcelleparker og biodiversitet.

problem displacement

impact displacement

# data[].attributes.body
udtagning af lavbundsjorde

tilbud til landmænd - attraktivt?

hvad bidrager det til?

# data[].attributes.body
udplantning

løsninger på iltsvind

implementering

# data[].attributes.body
Skal vi målrette børn og unge? ”Whole School”.

Hvordan kan skolen være en del af hverdagspraksis – det hele menneske

ansvar og handlekraft

# data[].attributes.body
underemner:

Borgerinddragelse

Finansiering

Tidshorisont - projektet tager lang tid

Interessegrupper

Byudvikling - når alt rives op giver det plads til nyt

Omkostninger - både økonomisk og ift. CO2

# data[].attributes.body
Ålegræs hvor skal det være

Havmiljø overordnet

Andels/lokale havhaver (havhøst)

Hvordan blev Danmark landbrugskultur

Adfærdsændring fødevarer (tang)

# data[].attributes.body
Skovbrug, produktionsskov, urørt skov, biodiversitet, forsyningsikkerhed, forskellig vegetation, 2030 mål om urørt skov (nationalt skovprogram og EUs naturgenopretning)

Mulige cases: Natura2000 områder, svensk produktionsskov, permakultur

# data[].attributes.body
Hofor eller anden virksomhed

Casestudie

Udnyttelse af overskudsproduktion

Reguleringsaftaler, Governance

Lagringstyper (innovation, tidligere projekter)

# data[].attributes.body
Hofor - eller anden virksomhed

Casestudie

Overskudsproduktions udnyttelse

Regulering og governance ift. salg/deling

Lager

# data[].attributes.headline
Implementering af ESG i små og mellemstore virksomheder

# data[].attributes.subject
Implementering af ESG i små og mellemstore virksomheder

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker ESG/CSRD små og mellemstore virksomheder

Hvilke overlap er der fra de store virksomheder ned til SMVerne

Klimaregnskab og data indsamling til ESG rapportering

Transparens i leverandørkæder og analyse af scope 3

Udvidet producent ansvar

Forventninger fra EU til CSRD og producent ansvar

Standardisering af ESG data

LCA og CO2 udregning og anvendelse af dem i ESG data og rapportering

# data[].attributes.headline
Integration af Store Varmepumper i Det Europæiske Elnet: Teknologiske og Regulatoriske Udfordringer

# data[].attributes.subject
Integration af Store Varmepumper i Det Europæiske Elnet: Teknologiske og Regulatoriske Udfordringer

# data[].attributes.body
Hvordan kan store varmepumper integreres effektivt i det europæiske elnet.

Hvilke teknologiske udfordringer, kunne opstå måske en belastning på elnettet? Hvilke regulatoriske rammer, ville kunne understøtte integration af denne innovative teknologi?

Hvad kunne undersøges for at få svar på dette?

Belastningsmønstre og energiforsyningssikkerhed.

Samspillet mellem varmepumper og vedvarende energikilder i elnettet.

Reguleringer og politikker, der kan fremme integrationen af store varmepumper.

# data[].attributes.body
PF: Hvilke problemer og muligheder møder SMV'erne (virksomhed x) iforhold til ESG, og hvilke data problematikker rammer dem?

Case studie med udgangspunkt i en virksomhed. Så der er en gatekeeper iforhold til at finde en virksomhed.

interviews omkring hvilke klima problematikker de har indenfor ESG målepunkterne.

Analysere hvilke data der skal findes til ESG områderne. Er de valide og er der transparens i dataene.

Hvad er god data? hvornår er man tilfreds med dataene til ESG målepunkterne?

Måske slut af med hvordan ESG rapportering kan være godt for virksomheden.